Тарутинський районний суд Одеської області 
_________________________________________________________________________
Справа №514/227/26
Провадження по справі № 2/514/524/26

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2026 року    с-ще Бессарабське

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді – Тончевої Н.М.
при секретарі – Чернєвій О.А.,
розглянувши в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України у відкритому підготовчому засіданні в залі суду с-ща Бессарабське цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Буджацької селищної ради Болградського району Одеської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - 
В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить:
встановити факт родинних відносин, а саме той факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
встановити йому додатковий строк терміном в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Свої вимоги мотивує тим, що ОСОБА_2 є його матір`ю, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
04 жовтня 2016 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений Бєлобровим П.П. приватним нотаріусом Тарутинського районного нотаріального округу Одеської області та зареєстрований в реєстрі за №1748, яким заповідала належну їй земельну ділянку площею 4.107 га кадастровий номер 5124786600:01:001:0563 сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . 
При зверненні до приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Давидової Н.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , позивач отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено строк для прийняття спадщини.
Строк для прийняття спадщини був пропущений, у зв`язку з тим, що Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до тепер, а ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто під час дії воєнного стану. Зазначені обставини унеможливили своєчасне подати позивачем заяву про вступ у спадщину.
Враховуючи вище викладене, позивач звернувся до суду з зазначеним позовом. 
Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутність, на вимогах наполягає.
Представник відповідача Буджацької селищної ради Болградського району Одеської області у судове засідання не з`явився. На адресу суду від представника відповідача надійшла заява про згоду з позовними вимогами позивача та з проханням розглянути справу без його участі.
Частиною 3 статті 200 ЦПК України, передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Згідно зі ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.
Частина 1 статті ст. 206 ЦПК України регламентує, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. 
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Так, відповідач на стадії підготовчого провадження звернувся до суду із заявою про визнання позовних вимог, тому дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення по справі.
Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку. 
Відповідно до вимог ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Зокрема, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Так, з матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народився мовою оригіналу « ОСОБА_1 », батьками якого мовою оригіналу зазначені « ОСОБА_3 , ОСОБА_2 », що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
25 липня 1997 року Центральним РВ ОМУ УМВС України в Одеській області на ім`я ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 видано паспорт громадянина України серії НОМЕР_2 .
04 жовтня 2016 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений Бєлобровим П.П. приватним нотаріусом Тарутинського районного нотаріального округу Одеської області та зареєстрований в реєстрі за №1748, яким заповідала належну їй земельну ділянку площею 4.107 га кадастровий номер 5124786600:01:001:0563 сину ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 27 березня 2025 року Арцизьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Болградському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса).
Дійсно, з наданих заявником документів вбачають розбіжності в написанні прізвищ, які виникли в результаті не вірного перекладу.
Встановлення даного факту має юридичне значення, бо від нього залежить право заявника на отримання спадщини.
Визнання даного факту не суперечить правам та інтересам третіх осіб.
Тож, на підставі вищевказаних письмових доказів, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а тому вважає встановленим факт родинних відносин.
Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України " Про судову практику у справах про спадкування" №7 від 30 травня 2008 року передбачено, що у випадку коли особа, яка прийняла спадщину в установлений законом строк, вона може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (абз.1 п. 24 Постанови). При цьому, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (абз.2 п. 24 Постанови).
Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець майна померлої ОСОБА_2 за заповітом звернувся до приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області Давидової Н.Г. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак отримав роз`яснення про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16 жовтня 2025 року, оскільки ним, зокрема, пропущено строк для прийняття спадщини, з рекомендацією звернутись до суду.
Строк для прийняття спадщини був пропущений, у зв`язку з тим, що Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до тепер, а ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто під час дії воєнного стану. Зазначені обставини унеможливили своєчасне подати позивачем заяву про вступ у спадщину.
Відповідно до ч 1. ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи. 
В силу ч.2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 
Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України – за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 
Постановою Верховного суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме: Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Тож, суд визнає, що зазначені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, тому зазначена вимога підлягає задоволенню.
На підставі викладеного керуючись ст.ст. 12,13,81,89, 264,265,268,272, 273, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Буджацької селищної ради Болградського району Одеської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини – задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме той факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк в три місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя      Н.М. Тончева