КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 березня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/4808/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Друкмаш-центр” до Кропивницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -
В С Т А Н О В И В:
Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення Кропивницької митниці від 26.05.2025 щодо класифікації товарів №25UA90100000008-КТ.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що ТОВ “Друкмаш-центр” подало митну декларацію №25UA901020003848U7 від 23.05.2025 для здійснення митного оформлення імпортованого товару. Проте, під час митного оформлення відповідачем прийнято рішення від 26.05.2025 №25UA90100000008-КТ, яким було змінено код товару з 8713900000 на 8703101800. Позивач не погоджується з правомірністю прийняття відповідачем спірного рішення, оскільки визначений контролюючим органом код УКТЗЕД товару не відповідає характеристикам товару.
Ухвалою судді від 21.07.2025 відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.28). 
Ухвалою судді від 05.08.2025 у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та за участю сторін відмовлено (а.с.38-39).
Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача у поданому до суду відзиві на адміністративний позов (а.с.40-44), вказала, що опрацювавши запит стосовно перевірки правильності класифікації товару згідно УКТ ЗЕД від 23.05.2025 №3848КТ, за результатом проведеної класифікаційної роботи, дослідивши надані до митного оформлення документи, посібник користувача, фото товару, отриману інформацію з акту митного огляду від 23.05.2025 №25UA901020003848, а також інформацію із сайту виробника (www.intcomedical.com), щодо технічних характеристик задекларованого товару №3, (Електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D) за МД від 23.05.2025 №25UA901020003848U7, встановлено, що відповідний транспортний засіб має наступні технічні характеристики: електричний двигун потужністю 320Вт; контролер - динамічний DR90; акумулятор 24 В, 52 Аг (2х12В 52Аг); окрема рульова колонка з регульованим нахилом (Розділ 6, сторінка 26 посібника користувача); чотири колеса 3.00-4, з пневматичними шинами; електромагнітне гальмо; одне стандартне сидіння з функцією зміни кута нахилу; панель управління на передній частині рульового управління скутера; підвіска (задня/передня); привід задній; дзеркала заднього огляду, світлові покажчики та головне світло; кошик для перевезення речей (багажу); максимальна швидкість 10 км/год; загальна довжина: 127 см, загальна ширина: 740 мм, висота в складеному вигляді; 375мм (в розібраному 965мм); максимальне навантаження 150 кг; маса виробу: - 93,6кг; зарядний пристрій зовнішній: - 6 Ампер. Згідно додаткових пояснень до товарних категорії 87139000 УКТ ЗЕД, на відміну від транспортних засобів товарної позиції 8703, моторизовані транспортні засоби з електричним приводом подібні кріслам-коляскам призначеним лише для перевезення людей не здатних до пересування самостійно, які включені до товарної позиції 8713 УКТ ЗЕД, можуть мати: додатковий набір коліс (протиперекидувачі); рульове керування та інші важелі керування (наприклад, джойстик), зручні для маніпулювання; такі важелі керування зазвичай прикріплені до одного з підлокітників; вони не бувають у вигляді окремої рульової колонки з регульованим нахилом. Однак, до товарної категорії 8713 90 00 УКТ ЗЕД не включаються скутери з приводом (мобільні скутери), оснащені окремою рульовою колонкою з регульованим нахилом. Вони відносяться до товарної позиції 8703. Це основна і єдина технічна вимога яка однозначно виключає подібні транспортні засоби з товарної позиції 8713. Транспортні засоби (скутери) з аналогічними технічними характеристиками згідно пояснень до товарної позиції 8703 УКТ ЗЕД класифікуються у товарній підпозиції 8703 10 (спеціальні автомобілі для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічні транспортні засоби). Враховуючи вищезазначене, а також характеристики товару, що є визначальними для його класифікації, керуючись Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності, викладеній у додатку до Закону України від 19.10.2022 №2697-IX "Про Митний тариф України", основними правилами інтерпретації УКТЗЕД 1, 5 (з урахуванням того, що пакування в якому товари поставлено звичайне для такої категорії продукції, та відсутня інформація про повторне використання пакування) та 6, поясненнями до товарних позицій (8713 та 8703) УКТ ЗЕД, затвердженими наказом Держмитслужби України від 14.12.2022 №543, товар №3 Електроскутер SAGITTA-D / Scooter SAGITTA-D - у кількості 10 шт. (запакованих в картонні коробки), класифіковано за кодом 8703101800 відповідно до УКТ ЗЕД, як моторний транспортний засіб, призначений для перевезення людей: Електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D, оснащений окремою рульовою колонкою з регульованим нахилом.
Ухвалою суду від 06.08.2025 клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та за участю сторін повернуто без розгляду. (а.с.90)
Представником позивача подано до суду відповідь на відзив (а.с.94-97), в якій просить відхилити заперечення викладені у відзиві та підтримує позовні вимоги.
Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, пояснення, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що між ТОВ “Друкмаш-центр” (далі - позивач) та JIANGSU INTCO MEDICAL PRODUCTS CO., LTD (Китай) 23.08.2024 було укладено зовнішньоекономічний контракт за №60, згідно умов якого (п.1) продавець взяв зобов`язання відвантажити, а покупець купити у виробника товар, зокрема, Електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D - 10 шт. (а.с.111-113).
Судом встановлено, що 23 травня 2025 року позивач з метою розмитнення товару - засоби пересування з електродвигуном, призначені для розміщення, транспортування пацієнтів, як допоміжний засіб для лікування та полегшення хвороб або компенсації травм або інвалідності: Електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D - 10 шт., обладнано: контролер – Динамічний DR90; двигун – 320 Вт, електромагнітне гальмо. Максимальна швидкість: 10 км/год. Акамулятор: 24В, 52 Аг (2х12В, 52 Аг), одне стандартне сидіння, з функцією зміни кута нахилу; панель управління на передній частині рульового управління скутера; підвіска (задня/передня);привід задній, дзеркала заднього огляду, світлові покажчики та головне світло; кошик для перевезення речей (багажу); максимальна швидкість 10 км/год; загальна довжина 1270 мм, загальна ширина 740 мм, висота в складеному вигляді 375 мм (в розібраному 965 мм); максимальне навантаження 150 кг; маса виробу 93,6 кг; зовнішній зарядний пристрій – 6 Ампер. Країна виробництва: СN., через представника для митного оформлення та митного контролю товарів та транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон подав електронну митну декларацію 25UА901020003848U7 (а.с.47, 49). Відповідно до графи 33 митної декларації товар задекларовано за кодом 8713900000 згідно з УКТ ЗЕД.
З метою митного оформлення вказаного товару позивач, крім митної декларації також надав документи: пакувальний лист, рахунок-фактура (інвойс) №24-1978 від 23.08.2024, коносамент від 28.03.2025, автотранспортна накладна від 19.05.2025, декларація про походження товару від 23.08.2024, платіжні документи, зовнішньоекономічний договір (контракт) №60 від 23.08.2024 договір про перевезення від 14.09.2022.
23.05.2025 року службовими особами митного органу проведено митний огляд товару, за результатами якого складений Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу по МД №25UA901020003848U7 в пункті 8.3.4 якого вказано, що митний огляд здійснено в присутності декларанта та перевізника, в результаті проведення часткового митного огляду встановлено, що вироби медичного призначення (ходунки, палиці, милиці), крісла-стільці, та електроскутери, в асортименті та кількостях, що відповідають товаросупровідним документам (інвойс 24-1978 від 23.08.2024 р.) (а.с.50-51). На пакуванні та технічних документах до товару наявний знак відповідності (трилистник). Мобільний скутер оснащений електричним приводом, з окремою рульовою колонкою для керування, що регулюється по куту нахилу. Таким чином опис товару відповідає даним, зазначеним у митній декларації. Здійснена ідентифікація товарів та транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки. 
В подальшому 26.05.2025 відділ контролю класифікації товарів управління, контролю та адміністрування митних платежів Кропивницької митниці прийняв рішення щодо визначення коду товарів №KT-UА901000-0008-2025, згідно з яким товар №3 засоби пересування з електродвигуном, призначенні для розміщення, транспортування пацієнтів, як допоміжний засіб для лікування та полегшення хвороб або компенсації травм або інвалідності: Електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D - 10 шт., обладнано: контролер – Динамічний DR90; двигун – 320 Вт, електромагнітне гальмо. Максимальна швидкість: 10 км/год. Акамулятор: 24В, 52 Аг (2х12В, 52 Аг). Країна виробництва: СN. Торговельна марка: ІNTCO, класифікований за кодом 8703101800 згідно з УКТ ЗЕД як Моторний транспортний засіб, призначений для перевезення людей: електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D оснащений окремою рульовою колонкою з регульованим нахилом, кількість 10 шт, модель SAGITTA-D. Технічні характеристики: електричний двигун потужністю 320Вт; контролер – динамічний DR90; акумулятор 24 В, 52 Аг (2х12В 52Аг); чотири колеса 3.00-4, з пневматичними шинами; електромагнітне гальмо; одне стандартне сидіння з функцією зміни кута нахилу; панель управління на передній частині рульового управління скутера; підвіска (задня/передня); привід задній; дзеркала заднього огляду, світлові покажчики та головне світло; кошик для перевезення речей (багажу); максимальна швидкість 10 км/год; загальна довжина: - 1270 мм, загальна ширина 740мм, висота в складеному вигляді 375 мм (в розібраному 965 мм); максимальне навантаження 150 кг; маса виробу – 93,6 кг; зовнішній зарядний пристрій: - 6 Ампер. Пакування: картонні коробки розміром (56/61/62) Торговельна марка: ІNTCO. Виробник: JIANGSU INTCO MEDICAL PRODUCTS CO., LTD. (а.с.46)
Не погодившись з таким рішенням митного органу, позивач звернувся до суду з цим позовом. 
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.
Згідно із частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Митний Кодекс України визначає засади організації та здійснення митної справи в Україні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Відповідно до пунктів 23, 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
У відповідності до ч.1 ст.7 Митного кодексу України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної митної політики, становлять митну справу.
Частиною 1 статті 246 Митного кодексу України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України Митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Однією з форм митного контролю відповідно до ч.1 ст.336 Митного кодексу України, є перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).
Статтею 337 Митного кодексу України встановлено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Перевірка правильності класифікації згідно з українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності є одним з етапів митного контролю.
Статтею 67 Митного кодексу України передбачено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Відповідно до ст.68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.
Частинами 1-5 статті 69 Митного кодексу України передбачено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи митного органу декларант зобов`язаний надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.
Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.
Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД), що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України від 19 жовтня 2022 року №2697-ІХ "Про Митний тариф України" (надалі Закон №2697-ІХ), з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та визначальних для класифікації характеристик товару.
Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань TH (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія -десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів.
Згідно з пунктами 1 - 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:
(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;
(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Отже, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.
Суд зазначає, що при розгляді судами справ щодо оскарження рішень митних органів, пов`язаних із класифікацією товарів згідно з УКТ ЗЕД, встановленню підлягають, зокрема, правильність визначення митним органом характеристик заявленого до митного оформлення товару та правильність застосування ним Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД.
Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (далі за текстом - Порядок № 650).
Термін “класифікація товару” для цілей розділу IV Митного кодексу України міститься в пункті 2 розділу І Порядку №650 розуміється як визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України» (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику відповідно до вимог Митного кодексу України (далі - Кодекс), до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення. При цьому контроль правильності класифікації товарів - перевірка відповідності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення або після них;
Відповідно до п.п.1-2 розділу ІІ Порядку №650 посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу; відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.
З метою забезпечення єдиного тлумачення і застосування УКТ ЗЕД запроваджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та затверджені наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 №543 (надалі Пояснення №543). Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (далі - ОПІ) та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами опрацювання достовірної документації про товар.
Відповідно до митної декларації МД №25UA901020003848U7 товар було задекларовано за кодом УКТЗЕД 8713900000. До митного оформлення разом із митною декларацією подавалися товарно-супровідні та комерційні документи, перелік яких зазначений в графі 44 митної декларації (а.с.47).
26.05.2025 відповідач прийняв рішення щодо визначення коду товарів №KT-UA901000-0008-2025, згідно з яким товар для пересування з електродвигуном, призначений для розміщення, транспортування пацієнтів, як допоміжний засіб для лікування та полегшення хвороб або компенсації травм або інвалідності: Електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D класифікований за кодом 8703101800 згідно з УКТ ЗЕД як “Моторний транспортний засіб, призначений для перевезення людей: електроскутер SAGITTA-D/Scooter SAGITTA-D оснащений окремою рульовою колонкою з регульованим нахилом, кількість 10 шт, модель SAGITTA-D. Технічні характеристики: електричний двигун потужністю 320Вт; контролер – динамічний DR90; акумулятор 24 В, 52 Аг (2х12В 52Аг); чотири колеса 3.00-4, з пневматичними шинами; електромагнітне гальмо; одне стандартне сидіння з функцією зміни кута нахилу; панель управління на передній частині рульового управління скутера; підвіска (задня/передня); привід задній; дзеркала заднього огляду, світлові покажчики та головне світло; кошик для перевезення речей (багажу); максимальна швидкість 10 км/год; загальна довжина: - 1270 мм, загальна ширина 740мм, висота в складеному вигляді 375 мм (в розібраному 965 мм); максимальне навантаження 150 кг; маса виробу – 93,6 кг; зовнішній зарядний пристрій: - 6 Ампер. Пакування: картонні коробки розміром (56/61/62) Торговельна марка: ІNTCO. Виробник: JIANGSU INTCO MEDICAL PRODUCTS CO., LTD.”.
Згідно з розділом ХVIІ "Засоби наземного транспорту, літальні апарати, плавучі засоби і пов`язані з транспортом пристрої та обладнання" Митного тарифу України в товарній групі 87 "Засоби наземного транспорту, крім залізничного або трамвайного рухомого складу, їх частини та обладнання" класифікуються:
8703 - Автомобілі легкові та інші моторні транспортні засоби, призначені головним чином для перевезення людей (крім моторних транспортних засобів товарної позиції 8702), включаючи вантажопасажирські автомобілі-фургони та гоночні автомобілі: 
870310 - транспортні засоби, спеціально призначені для пересування снігом; спеціальні автомобілі для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічні транспортн6і засоби: 
8703101100 - - транспортні засоби спеціального призначення для переміщення по снігу, з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем або напівдизелем) або з поршневим двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням.
8703101800 - - інші”…
8713 - Коляски для людей, не здатних пересуватися самостійно, з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування: 
8713 10 00 00 - без механізму для пересування; 
8713 90 00 00 - інші.
Так, в поясненнях до товарної позиції 8703 УКТЗЕД зазначено, що до цієї товарної позиції включаються моторні транспортні засоби різних видів (включаючи автомобілі-амфібії), призначені для перевезення людей; проте до неї не включаються моторні транспортні засоби товарної позиції 8702. У транспортних засобів цієї товарної позиції можуть бути двигуни будь-якого типу (двигуни внутрішнього згоряння, електродвигуни, газотурбінні двигуни, комбінації двигуна внутрішнього згоряння з одним або декількома електродвигунами і т.п.).
Відповідно до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності до товарної позиції 8713 включаються коляски, крісла-коляски, чи аналогічні транспортні засоби, які сконструйовані спеціально для перевезення інвалідів, незалежно від того, мають вони механічний привод чи ні.
Транспортні засоби, що мають механічний привід, як правило, приводяться в рух від легкого мотора чи руками за допомогою важеля або ручного механізму. Інший тип інвалідних колясок приводиться в рух штовханням або обертанням коліс за допомогою рук.
До цієї товарної позиції не включаються: (a)звичайні транспортні засоби, пристосовані для використання людьми, не здатними пересуватися (наприклад, автомобіль, обладнаний пристроями ручного керування зчепленням, акселератором і т.п. (товарна позиція 8703), чи двоколісний велосипед, обладнаний спеціальним пристроєм і приводиться в рух однією ногою (товарна позиція 8712); (b)носилки на роликах (товарна позиція 9402). 
Додаткові пояснення до товарних категорій: 8713 90 00 Моторизовані транспортні засоби спеціального призначення для людей, не здатних пересуватися самостійно, відрізняються від транспортних засобів товарної позиції 8703 головним чином тому, що вони мають: максимальну швидкість 10 км/год, тобто швидкість бистрого ходу; максимальну ширину 80 см; дві пари коліс, що торкаються землі; спеціальні пристосування для полегшення пересування (наприклад підставка для стабілізації ніг).
Такі транспортні засоби можуть мати: додатковий набір коліс (протиперекидувачі); рульове керування та інші важелі керування (наприклад, джойстик), зручні для маніпулювання; такі важелі керування зазвичай прикріплені до одного з підлокітників; вони не бувають у вигляді окремої рульової колонки з регульованим нахилом.
До цієї товарної категорії включаються транспортні засоби з електричним приводом, подібні кріслам-коляскам, призначеним лише для перевезення людей, не здатних до пересування.
Беручи до уваги документи, представлені позивачем до митного оформлення товару, суд вважає правильним код товару, визначений Товариством у митній декларації МД №25UA901020003848U7.
Відповідно до Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Держмитслужби №543 від 14.12.2022, Пояснення до УКТЗЕД складені на основі: Пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2017 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Sixth Edition (2017) World Customs Organization), розроблених Всесвітньою митною організацією (Радою митного співтовариства); консолідованих Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Official Journal of the European Union, С 119, Volume 62, 29 March 2019), розроблених Європейськими Співтовариствами (Європейським Союзом), в яких коди товарів актуалізовані відповідно до Комбінованої номенклатури ЄС 2017 року (Official Journal of the European Union, L 294, Volume 59, 28 October 2016) та складаються зі змін до Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, які були надруковані до 18 червня 2020 року в Official Journal of the European Union.
Згідно Закону України від 19 жовтня 2022 року № 2697-IX “Про Митний тариф України” Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Ставки ввізного мита можуть встановлюватися або змінюватися виключно законами про внесення змін до Митного тарифу України.
УКТ ЗЕД співпадає з Гармонізованою системою на рівні шести знаків, а з Комбінованою номенклатурою ЄС на рівні восьми знаків товарного коду.
Так, ввезений позивачем товар відповідає усім критеріям, зазначеним в додаткових поясненнях по коду товару УКТЗЕД 8713900000, зазначених у „Поясненнях до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності”, затверджених наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 року №543, окрім руля, який для підлаштовування під особисті фізіологічні потреби особи, яка буде керувати, має функцію регулювання кута нахилу.
Проте, суд зазначає, що з огляду на положення ч.3 ст.59 МК України, незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам визначення їх як ідентичні, тобто товар позивача в цілому відповідає коду товару згідно УКТЗЕД 8713900000 як інші коляски для людей, не здатних пересуватися самостійно, з двигуном або без двигуна чи з іншим механізмом для пересування, максимальною швидкістю пересування до 10 кілометрів на годину, й незначна зовнішня відмінність (рульова колонка), не може бути підставою для віднесення даного товару до коду УКТЗЕД 8703101800 як іншого транспортного засобу, спеціально призначеного для пересування снігом; спеціального автомобіля для перевезення спортсменів на майданчики для гри в гольф та аналогічних транспортних засобів. Оскільки всі ці транспортні засоби різні як за призначенням, так і за технічними параметрами.
Крім того, застосований відповідачем код товару згідно УКТЗЕД 8703101800 не відповідає основній властивості ввезеного позивачем товару.
До того ж, згідно пункту b частини 3 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, визначених Законом України від 19.10.2022 року № 2697-IX "Про Митний тариф України", визначальним при класифікації товару є призначення товару, тобто параметр, який визначає основні властивості цих товарів.
Відповідач у спірному рішенні та у відзиві на позов посилається на класифікаційні Рішення митних органів України щодо аналогічних товарів від 12.08.2024 №КТ-A1000000-0260-2024 та від 15.06.2023 №КТ-UA209000-0162-2023. Проте, вказаних рішень суду не надано.
При цьому, частиною 7 статті 69 МК України визначено, що рішення митних органів щодо класифікації товарів оприлюднюються у встановленому законодавством порядку.
На виконання вимог ст.69 МК України й розроблено „Порядок роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України”, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року №650 (в редакції Наказу Міністерства фінансів № 455 від 23.12.2022) 
Відповідно до п.п.21 - 24 Розділу ІІ вказаного Порядку Прийняте Рішення реєструється в Журналі Рішень та вноситься до бази даних «Класифікаційні рішення» єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів (далі - ЄАІС).
Рішення є обов`язковим для митних цілей, діє три роки з дати його прийняття, крім випадків скасування або анулювання такого Рішення до закінчення строку його чинності.
У разі застосування Рішення відомості, які вносить декларант або уповноважена ним особа у графи 31 та 33 митної декларації щодо товару, якого стосується таке Рішення, мають відповідати інформації, зазначеній у графі 6 Рішення, а реєстраційний номер Рішення та дата його прийняття зазначаються у графі 44 митної декларації.
Після внесення Рішення до бази даних «Класифікаційні рішення» ЄАІС центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, забезпечує оприлюднення такого Рішення на власному офіційному вебсайті.
Оприлюдненню підлягає інформація із граф 1, 4, 6 та 7 Рішення.
Однак, як встановлено судом з офіційного вебсайту центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику - Державної митної служби України, на ньому відсутні оприлюднені як класифікаційні Рішення митних органів України щодо аналогічних товарів від 12.08.2024 №КТ-UA1000000-0260-2024 та від 15.06.2023 №КТ-UA209000-0162-2023, що є порушенням п.24 розділу ІІ Порядку №650.
Крім того, код товару 8713900000 також зазначено в наданих до митного органу товаросупровідних документах Продавця (а.с.10-11), який при визначенні коду застосовує аналогічні правила інтерпретації УКТЗЕД та керується примітками та роз`ясненнями, які подаються у класифікаторі товарів Гармонізованої системи опису та кодування товарів, затвердженою Всесвітньою митною організацією, членом якої є країни як Продавця, так і Покупця означеного товару.
Гармонізована система опису та кодування товарів (H.S.Code), це міжнародна номенклатура товарів, розроблена Всесвітньою митною організацією.
На основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (H.S.Code), у відповідності до ст.1 Закону України від 19.10.2022 року № 2697-IX "Про Митний тариф України", складено Українську класифікацію товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).
Згідно з Указом Президента України №466/2002 від 17.05.2002 "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів" Україна приєдналась до вказаної конвенції.
Відповідно до підпункту "а" пункту 1 статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів Договірна країна зобов`язується стосовно своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також усі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи.
Отже, дані експортної декларації країни відправлення ввезеного товару повинні повністю співпадати з товарними позиціями УКТ ЗЕД країни імпортера. Встановлення іншого коду є порушенням Міжнародної системи опису та кодування товару.
Таким чином, визначивши оскаржуваним рішенням код товару за УКТЗЕД 87030101800, відповідач порушив статтю 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983 року, до якої Україна приєдналась згідно з Указом Президента України №466/2002 від 17.05.2002 року.
Таким чином, оформлення імпортованого товару при експорті за кодом “ 8713900000” свідчить, що і при оформленні товару при імпорті його в Україну товар відповідає 6 першим знакам: 8713.
Суд вважає, що правильність визначення коду товару у спірному рішенні митним органом не доведена. Відповідачем під час розгляду справи не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження висновків щодо помилковості визначення позивачем коду товару за УКТЗЕД 8713 90 00 00 та щодо того, що вказаному товару відповідає код за УКТЗЕД 8703101800 .
Таким чином, імпортований позивачем товар належить класифікувати за кодом УКТЗЕД 8713900000.
Щодо посилання представника відповідача на висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 08.06.2023 у справі №320/7281/21, де підтримано позицію митного органу щодо класифікації аналогічного транспортного засобу за кодом згідно УКТЗЕД 8703101800, то суд зауважує, що вказані висновки не є релевантними до обставин даної справи. До того ж у цій справі зазначалося про ввезення декларантом 4-х колісного електричного візка та мав, зокрема такі характеристики: максимальну швидкість 13 км/год, оснащений окремою регульованою рульовою колонкою. Проте, які документи на доказ правомірності зміни коду товару в спірних правовідносинах, по яким винесена постанова Верховного Суду, були досліджені та чи була серед тих документів декларація країни експорту товару, а якщо і була, то який код товару згідно Гармонізованої системи опису та кодування товарів був в ній зазначений. Отже, у кожній справі повинні досліджуватись фактичні обставини та конкретні докази для прийняття рішення.
З огляду на викладене, оскаржуване рішення щодо класифік4ації товарів № 25UA901000000008-КТ від 26.05.2025 не відповідає критеріям правомірності та обґрунтованості передбаченим ст.2 КАС України.
Відповідно до ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно з ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому позов підлягає до задоволення.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
Зважаючи на задоволення позову, на користь позивача слід стягнути витрати на сплату судового збору у сумі 2422,40 грн (а.с.26) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Представник позивача в позовній заяві просить вирішити питання щодо розподілу витрат, понесених позивачем під час розгляду справи, зокрема витрати на правничу допомогу. 
Представник відповідача у поданому відзиві заперечує проти відшкодування за рахунок відповідача витрат на правничу допомогу, вважає їх безпідставно збільшеними та не співмірними із понесеними витратами (а.с.40-44).
Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (п.1 ч.3 ст.132 КАС України).
Частинами першою, другою статті 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
При цьому даною статтею передбачено цілі розподілу, визначення розміру та розмір судових витрат.
Так, згідно з частиною третьою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Водночас, частинами четвертою, п`ятою статті 134 КАС України встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Разом з тим, відповідно до частин шостої та сьомої статті 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно з ч.ч.7, 9 ст.139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.
Цей висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 815/4300/17, від 11 квітня 2018 року у справі № 814/698/16, від 11 червня 2019 року у справі №826/841/17.
Статтею 30 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” від 05.07.2012 №5076-VI встановлено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
У справі “East/West Alliance Limited” проти України” Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10 % від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим.
У пункті 269 вказаного рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (вищезазначене рішення щодо справедливої сатисфакції у справі “Іатрідіс проти Греції” (Iatridis v. Greece), п. 55 з подальшими посиланнями).
Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.
До того ж, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Аналогічний висновок викладено в додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц та в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі ''Лавентс проти Латвії'' зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
На підтвердження обґрунтованості витрат на оплату правничої допомоги надано копії: договору про надання правової допомоги №1 від 29.05.2025; акту №1 від 07.08.2025 наданих послуг (виконаної роботи) по договору про надання правової допомоги; платіжної інструкції №428 від 02.06.2025 на суму 7500 грн; копію ордера серії ВА №1115667 (а.с.98, 105-107).
Відповідно до Договору про надання правової допомоги від 29.05.2025 року, укладеного між ТОВ “Друкмаш-центр” в особі генерального директора ОСОБА_1 та адвокатом Івановим О.В., сторони погодили виплату фіксованої суми гонорару (винагороди) за надання правової допомоги в розмірі 75000 грн, а отже його розмір визначений у Договорі у вигляді фіксованої суми, не змінюється в залежності від обсягу послуг та витраченого адвокатом часу.
У наданому акті наведено такий опис робіт (наданих послуг) та їх вартість: опрацювання документів, підготовка та направлення до суду позовної заяви з відповідними додатками, опрацювання відзиву на позов, підготовка та направлення відповіді на відзив, супроводження справи в суді (10 год.) – 7500 грн., усього - 7500 грн (а.с.107).
Конкретної вартості кожного виду робіт в описі не вказано, як і не вказано вартості однієї години роботи для самостійного обрахунку.
Вирішуючи питання щодо розподілу витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката, суд, враховуючи предмет спору, заперечення відповідача щодо витрат на оплату правничої допомоги адвоката, та виходячи із критеріїв, визначених частинами 3, 5 статті 134, частиною 9 статті 139 КАС України, з дотриманням принципів розумності, обґрунтованості, дійсності та співмірності, вважає, що на користь позивача необхідно стягнути витрати на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 7500 грн. 
Керуючись ст.ст.132, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, - 
ВИРІШИВ:
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю “Друкмаш-центр” (25003, м. Кропивницький, вул. Героїв рятувальників, 13Б, ЄДРПОУ 31472355) до Кропивницької митниці (25030, м. Кропивницький, вул. Лавандова, 27Б, ЄДРПОУ 44005668) про визнання протиправними та скасування рішення – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Кропивницької митниці від 26 травня 2025 року щодо класифікації товарів №25UA90100000008-КТ.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “Друкмаш-центр” (ЄДРПОУ 31472355) здійснені судові витрати: на оплату судового збору в сумі 2422,40 грн, на правничу допомогу у розмірі 7500 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці (ЄДРПОУ 44005668).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено протягом тридцяти днів до Третього апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА