Справа № 184/399/26
Номер провадження 2-а/184/4/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2026 року	м. Покров	

Покровський міський суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді – Гукової Р.М.,
за участю секретаря судового засідання – Бринзи Л.І.,
розглянувши справу за адміністративним позовом  ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Нікопольський відділ державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся в Покровський міський суд з адміністративним позовом до відповідача про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що 15 вересня 2025 року тво ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відносно громадянина ОСОБА_1 винесено постанову №R79968 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення. За змістом оскаржуваної постанови, за результатом вивчення відомостей та реєстрової інформації Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів встановлено, що ОСОБА_1 не прибув за викликом до ТЦК та СП у строк та місце, зазначені у повістці, чим допустив порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Таким чином, позивача притягнуто до відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладено штраф у сумі 17000 грн. Оскаржувану постанову звернуто до примусового виконання. Постановою державного виконавця Нікопольського відділу державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 04.02.2026 відкрито виконавче провадження № 80170954. На підставі ч. 2 ст. 309 КУпАП штраф стягується у подвійному розмірі 34000 грн. Оскаржувану постанову позивач вважає протиправною, з огляду на порушення встановлених законодавством процедур притягнення до адміністративної відповідальності.
Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, позивач надав заяву про розгляд справи за його відсутності. 
Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1  в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відзив не надав.
Представник третьої особи - Нікопольський відділ державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, письмових пояснень не надав
Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши усі докази по справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що 15 вересня 2025 року тво ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відносно громадянина ОСОБА_1 винесено постанову №R79968 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення. 
За змістом оскаржуваної постанови, за результатом вивчення відомостей та реєстрової інформації Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів встановлено, що ОСОБА_1 не прибув за викликом до ТЦК та СП у строк та місце, зазначені у повістці, чим допустив порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію. 
Таким чином, ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 210 КУпАП та накладено штраф у сумі 17000 грн.
Оскаржувану постанову звернуто до примусового виконання. 
Постановою державного виконавця Нікопольського відділу державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 04.02.2026 відкрито виконавче провадження № 80170954. 
На підставі ч. 2 ст. 309 КУпАП штраф стягується у подвійному розмірі 34000 грн. 
Оскаржувану постанову позивач вважає протиправною, з огляду на порушення встановлених законодавством процедур притягнення до адміністративної відповідальності. 
Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. 
Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.
Згідно ч.1 ст.276 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.
Частиною 1 ст.277 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи. 
Відповідно до ч.1 ст.277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.
Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. 
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення. Несвоєчасне повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури. Наслідком цього є позбавлення особи прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу. 
Як вбачається з протоколу № 358 від 24 вересня 2026 року, 14.10.2024 року на адресу зареєстрованого місця проживання ОСОБА_1 було направлено засобами поштового зв`язку АТ “Укрпошта” рекомендованим поштовим відправленням повістку про виклик останнього на 25.10.2024 року об 11:00 годині до ІНФОРМАЦІЯ_2 для уточнення даних. 
Натомість, наступного дня після складання протоколу про адміністративне правопорушення була винесена оскаржувана постанова. Отже, відповідачем не дотримано порядку притягнення позивача до адміністративної відповідальності. 
Крім того, відповідачем пропущено строк накладення адміністративного стягнення і справа про адміністративне правопорушення підлягала закриттю. 
Так, згідно статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката. 
Статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено строки накладення адміністративних стягнень. 
Так, за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку (ст. 210 КУпАП), а також порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію відповідальність за яке передбачено ст. 210-1 КУпАП, термін притягнення до адміністративної відповідальності становить три місяці з дня вчинення правопорушення (при триваючому порушенні – з дня виявлення), але не пізніше одного року з дня його вчинення. 
Як вбачається з протоколу №358 від 24 вересня 2025 року, суть порушення полягає у неявці за повісткою на 25 жовтня 2024 року. Оскаржувана постанова про накладення адміністративного стягнення на позивача була винесена 15.09.2025 року. У даному випадку порушення, яке полягає у неприбутті за викликом районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки у чітко визначені дату та час, не є триваючим, так як у разі якщо особа не прибуває за повісткою у встановлені дату та час, то порушення вважається вчиненим відразу зі спливом зазначених у повістці дати та часу. Відтак враховуючи, що відповідно до повістки позивач повинен був прибути до ІНФОРМАЦІЯ_2 25 жовтня 2024 року об 11:00 годині, то у разі його неприбуття у зазначений час порушення вважалось вчиненим, про що відповідачу не могло бути невідомо. Отже, станом на дату винесення оскаржуваної постанови про накладення на позивача стягнення у вигляді штрафу, строки накладання адміністративного стягнення, передбачені ст. 38 КУпАП, сплинули і Відповідач не мав права накладати на позивача адміністративне стягнення адміністративного стягнення після спливу строків накладення.
Відповідно до част.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дії чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України ; 2) з використання повноваження та з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
Згідно з част.1 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових та службових осіб.
Відповідно до част.2 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом встановлений інший порядок судового вирішення. 
Част.1 ст.2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Пунктом 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП імперативно встановлено, що провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу. 
КУпАП чітко передбачає, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії. Ця норма є імперативною і не передбачає обов`язку суду визначати питання вини чи невинуватості особи, оскільки по своїй суті є формою відмови держави від юридичного переслідування особи за вчинення адміністративного правопорушення. 
Аналогічне положення міститься в рішенні ЄСПЛ у справі «Грабчук проти України» від 26.09.2006, згідно з яким, у разі закриття провадження по справі, питання про доведеність вини особи не має вирішуватися. 
Також, відповідно до висновку Вищого адміністративного суду України «Щодо встановлення вини особи під час закриття провадження про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності», у разі закриття провадження по справі у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності не встановлюється. Отже, після закінчення вказаних строків унеможливлюється здійснення будь-яких заходів, спрямованих на притягнення особи до адміністративної відповідальності. Це дає підстави вважати про відсутність у суду прав з`ясовувати і встановлювати вину чи невинуватість особи в постанові про закриття провадження у справі. 
Більш того, п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення. Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні. 
Отже, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи буде свідчити про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 
За положеннями статті 284 КУпАП, судовим рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. 
Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення. 
Таким чином, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається. 
З огляду на наведене, беручи до уваги норми чинного законодавства, суд приходить до переконання про скасування постанови №R79968, винесеної 15 вересня 2025 року тво ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відносно громадянина ОСОБА_1 , провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.
Керуючись ст.ст. 2, 5, 6, 8-10, 77, 241-246, 271, 286 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:
Позовні вимоги  ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа: Нікопольський відділ державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.
Скасувати постанову R79968 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення, винесену 15 вересня 2025 тво ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 відносно громадянина ОСОБА_1 , а справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його складення.
Повний текст рішення складено 12.03.2026р.

Суддя Покровського  міського суду	  Р. М. Гукова