УХВАЛА

09 квітня 2026 року
м. Київ

справа № 554/11186/22
провадження № 61-2976ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Гулейкова І. Ю., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , на рішення Шевченківського районного суду міста Полтави від 16 травня 2025 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю, визнання майна об?єктом права спільної сумісної власності подружжя, визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2026 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , через підсистему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду міста Полтави від 16 травня 2025 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просить частково скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити первісний позов у повному обсязі.

Ухвалою Верховного Суду від 19 березня 2026 року касаційну скаргу залишено без руху для усунення недоліків, а саме надання документу на підтвердження сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

У березні 2026 року  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє представник ОСОБА_2 , подано клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати. Клопотання обґрунтоване тим, що заявниця не згодна з ухвалою суду, оскільки вважає що правильно розрахувала ставку судового збору.

В обґрунтуванням клопотання зазначає, що насправді заявниця оскаржує судові рішення в частині визнання за нею права тільки на частку у житловому будинку і земельних ділянках, тому нею розрахований судовий збір від ціни позовних вимог за формулою (469357 * 1/2) х 1% х 200 % х 0,8 = 3 754,80 грн.

В той же час, в прохальній частині касаційної скарги заявниця просить скасувати судові рішення в частині визнання права особистої приватної власності за    ОСОБА_3 на житловий будинок літ.А-2 за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею (кв.м.): 80, житловою площею (кв.м.); земельну ділянку, загальною площею 0,1167 га, кадастровий номер 5324086202:02:004:0049 для будівництва індивідуальних гаражів, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; земельну ділянку загальною площею 0,01 га, кадастровий номер 5324086202:02:004:0048 для будівництва і обслуговування житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; задовольнити в повному обсязі вимоги первісної позовної заяви, здійснити поділ спільного майна подружжя та виділити у її особисту приватну власність квартиру АДРЕСА_2 та стягнути на її користь компенсацію половини вартості транспортних засобів в сумі 596 872,00 грн.

Отже, заявниця оскаржує не лише право власності на частку будинку й земельних ділянок, але й просить скасувати право приватної власності відповідача на квартиру, та визнати за нею право особистої приватної власності на квартиру та стягнути на її користь компенсацію половини вартості транспортних засобів.

Фактично, заявниця оскаржує рішення в частині первісних позовних вимог та вимог, заявлених у зустрічному позову.

Тому, враховуючи вартість спірного майна, суму судового збору, яка підлягала сплаті за позовні вимоги первісного позову та зустрічного позову, а також межі касаційного оскарження, сума судового збору, яка підлягає сплаті за подання касаційної скарги визначена Верховним Судом в розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» розрахунок розміру судового збору за подання касаційної скарги слід здійснювати, виходячи зі ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а не з тієї суми, яка фактично була сплачена позивачем.

Відповідно до підпункту сьомого пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що у 2022 році прожитковий мінімум встановлений на рівні 2 481 грн, судовий збір за подання даної касаційної скарги до суду повинен становити 19 848,00 грн (2481 х 10 х 0,8 = 19 848,00 грн).

Враховуючи вартість спірного майна, наявність первісного та зустрічного позову, межі касаційного оскарження та те, що судовий збір за подання даної касаційної скарги не повинен перевищувати 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, судовий збір за подання даної касаційної скарги становить 19 848,00 грн.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 3 755,00 грн.

Отже, заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 16 093,00 грн.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання в цій частині заявниця зазначає, що визначений судом розмір судового збору в розмірі 26 624,00 грн становить 5,5% від її загального річного доходу за винятком утримань та аліментів.

Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

Вирішення питання про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Із наданої заявницею довідки про доходи за попередній календарний рік встановлено, що загальна сума доходу за 2025 рік за винятком утримань та аліментів становить 484 839,83 грн.

Оскільки визначений судом розмір судового збору 19 845,00 грн не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявниці, у задоволенні клопотання про звільнення/відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги необхідно відмовити.

Частиною другою статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків, а саме для сплати судового збору в розмірі 16 093,00 грн.

Керуючись статтями 127, 136, 392 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зменшення суми судового збору відмовити.

У задоволенні клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору та відстрочення сплати судового збору відмовити.

Продовжити  ОСОБА_1 строк для усунення недоліку касаційної скарги в частині сплати судового збору на десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. Ю. Гулейков