Справа № 337/492/26
Номер провадження 2-а/337/18/2026

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 лютого 2026 року	м. Запоріжжя	

Хортицький районний суд міста Запоріжжя в складі:
головуючого судді Салтан Л.Г.
за участю секретаря Кабалюка Д.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної Аудиторської Служби України про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності №13/0003/2026 від 09.01.2026 року,
ВСТАНОВИВ:
27.01.2026 до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної Аудиторської Служби України про скасування постанови №13/0003/2026 від 09.01.2026 року, в якій просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення, провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 164-14 ч.1 КУпАП закрити у зв`язку із спливом строків накладення адміністративного стягнення.
В обґрунтування позову зазначено, що 16 січня 2026 року, заказним листом, вона отримала Постанову про накладення адміністративного стягнення, ухвалену Західним офісом Держаудитслужби від 09 січня 2026 року № 13/003/2026 року, згідно якої вона, як фахівець з та уповноважена особа з публічних закупівель Комунального закладу «Запорізька спеціалізована школа-інтернат II-III ступенів «Січовий колегіум» Запорізької обласної ради, 08.10.2025 року оголосила закупівлю на електронному майданчику «ProZorro»: «Навчальне обладнання для кабінету фізики сучасному освітньому просторі ДК 021:2015: 39160000-1 Шкільні меблі, КЕКВ 2210, визнана винною за порушенням пунктів 14 та 17 частини другої, а також абзацу першого частини третьої статті 22, частини 3–7 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» та пунктів 3, 28 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, за що передбачена відповідальність згідно з частиною 1 статті 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення, і на неї накладено штраф у розмірі 1700,00 грн. Вважає зазначену постанову незаконною, оскільки вона не вчиняла протиправних дій, крім того була позбавлена можливості прийняти участь у справі з поважних причин: перебування на лікарняному, про що завчасно повідомила уповноважену на розгляд складеного відносно неї адміністративного протоколу особу у заяві про відкладення розгляду справи, яка незаконно була проігнорована. 
Також просить врахувати, що помилки, які були виявлені при перевірці її діяльності не мали істотних негативних наслідків на закупівлю, її наміри були направлені на дотримання принципів максимальної економії та ефективності, закупівля була виконана з економією державних коштів, вона прошла два навчання, нею вчасно виправлені помилки, її депреміювали на 10% від загальної суми у листопаді 2025 року, вона раніше не притягувалась до адміністративної відповідальності за порушення в публічних закупівлях, на момент розгляду справи закінчився строк для притягнення адміністративної особи до відповідальності. Дата вчинення правопорушення 08.10.2025 року (Затвердження тендерної документації та оголошення закупівлі). Правопорушення за частиною 1 статті 164-14 КУпАП (порушення законодавства відносяться до про закупівлі) не відноситься до тривалих. Просить провадження по справі закрити у зв`язку із спливом строків накладення адміністративного стягнення.
Ухвалою суду від 28.01.2026 року позов прийнято до судового розгляду, відкрито провадження та призначено судове засідання з повідомленням (без виклику) сторін, відповідачеві визначений термін на подання відзиву.
6 лютого 2025 року від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому він просить у задоволенні позову відмовити, вважаючи ухвалену постанову законною та обґрунтованою, проведеним моніторингом порушення вимог ЗУ «Про публічні закупівлі», а також норм Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування №1178. Позивач фактично не заперечує допущення виявлених порушень, але зазначає, що вони є формальними, оскільки не змінили результату проведеної закупівлі. Період вчинення правопорушення - з 08.10.2025 по 11.11.2025, порушення безперервно тривали до моменту їх виявлення. Позивачка була повідомлена про час і місце розгляду справи належним чином рекомендованим листом за вих.№131313- 14/53-2026 від 05.01.2026 (додається), який також був скерований на електронну адресу. Водночас чинне законодавство не передбачає перенесення розгляду справи у зв`язку з перебуванням особи на лікарняному, тому у задоволенні клопотання позивачки про відкладення розгляду справи було відмовлено, про що зазначено у листі Західного офісу за вих.№ 131313-14/204-2026 від 09.01.2026. Водночас відповідачем було повністю виконано всі вимоги щодо оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, процедури складання протоколу про адміністративне правопорушення та постанови про накладення адміністративного стягнення, визначені чинним законодавством.
12.02.2026 року позивач надала відповідь на відзив, в кому вона вважає, що доводи представника відповідача не є слушними.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, суд приходить до наступного.
За змістом ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відповідно до ч.1 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно ч. 1 ст. 8 КАС України, усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом.
Частиною 1 ст. 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 20 КАС України, місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.
Оскільки, предметом оскарження є постанова про накладення адміністративного стягнення, суд повинен перевірити законність та обґрунтованість винесення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності, чи не пропущено строки, встановлені для розгляду справи та накладення адміністративного стягнення, чи виконано вимоги закону при розгляді справи та інше.
В силу ст.ст. 245, 280 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з п.1 Розділу 3 Порядку оформлення Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, що затверджено Наказом Державної аудиторської служби України № 168 від 01.12.2016 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21 грудня 2016 року за № 1674/29804 (далі Порядок оформлення) загальний порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення встановлений КУпАП.
Справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1, ч.2 статті 164-14 КУпАП, розглядають та накладають адміністративні стягнення від імені органу державного фінансового контролю посадові особи, визначені частиною другою статті 234-1 КУпАП (далі - уповноважена посадова особа).
Відповідно до пункту 1 Розділу 2 Порядку оформлення протоколи від імені органів державного фінансового контролю відповідно до статті 255 КУпАП за встановленою формою мають право складати уповноважені на те посадові особи органів державного фінансового контролю.
Підставою для притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення. Тобто, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події та складу адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.
Статтею 164-14 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про закупівлі: порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.
Відповідно до норм частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону від 25.12.2015 №922-VIII «Про публічні закупівлі» постановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Постановою КМУ №1178 від 12.10.2022 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості №1178).
За нормою пункту 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.
Відповідно до вимог пункту 28 Особливостей №1178 тендерна документація формується замовником згідно вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
З матеріалів справи встановлено, що посадовою особою, а саме заступником начальника відділу контролю у сфері закупівель Західного офісу Держаудитслужби Гавчак Галиною Ігорівною, при проведенні з 04.11.2025 по 11.11.2025 моніторингу закупівлі за ID: UA-2025-10-08-006485-a, здійсненої Комунальним закладом «Запорізька спеціалізована школа-інтернат II-III ступенів «Січовий колегіум» Запорізької обласної ради, місцезнаходження – пр. Маяковського, 14, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69035, підпорядкованість – Запорізька обласна рада, виявлено порушення законодавства про публічні закупівлі внаслідок складання тендерної документації не у відповідності до вимог закону.
5 січня 2026 року заступником начальника відділу контролю у сфері закупівель Західного офісу Гавчак Г.І. складено відносно ОСОБА_1 адміністративний протокол 13/0003/2026 пр, який не містить ані підпису Окселенко М.О., ані її пояснень.
09.01.2026 року заступник начальника Західного офісу Держслужби Пишник Л.М. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення №13/0003/2026пр від 05.01.2026, висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2025-10-08-006485-a,  та інші документи про адміністративне правопорушення, виніс постанову про накладення адміністративного стягнення №13/0003/2026пр, згідно якої ОСОБА_1 визнана винною за складення тендерної документації не у відповідності із вимогам закону ч.1 ст. 164-14 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1700 грн.
Вирішуючи адміністративну справу та надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні»(далі Закон №2939-XI).
Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XI, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно зі ст. 7 Закону №922-VIII, уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».
Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими уст. 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.
Відповідно до ч.1ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною 2ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно із ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч.1, ч.5ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
При вирішенні позову суд враховує, що факт вчинення правопорушення, який належним чином не спростований з боку позивача, виявлено та зафіксовано у висновку про результати моніторингу UA-2025-10-08-006485-a, який оприлюднений в ІТС «ProZorro» 13.11.2025.
Разом з тим за змістом ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
За змістом ст. 256 КУпАП протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
Отже, враховуючи, що факт вчинення правопорушення уповноваженою особою був виявлений 13 листопада 2025 року, адміністративний протокол відносно ОСОБА_1 повинен був складений не пізніше 14 листопада 2025 року, натомість Протокол про адміністративне правопорушення № 13/0003/2026 пр. був складений заступником начальника відділу контролю у сфері закупівель Західного офісу Гавчак Г.І. лише 5 січня 2026 року, тобто з порушенням вимог ст.254 КУпАП та вимог ст.258 КУпАП, оскільки не містить жодного підпису Окселенко М.О. , ані запису про відмову ОСОБА_1 від його підписання, ані жодних пояснень ОСОБА_1 , однак, незважаючи на зазначене уповноваженою особою при розгляді зазначеного протоколу не було надано оцінки щодо допустимості адміністративного протоколу№ 13/0003/2026 пр як доказу.
Крім того, за змістом ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, подавати заяви; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
У свою чергу ОСОБА_1 засобами електронного зв`язку на адресу Державної аудиторської служби України скерувала заяву, в якій просила відкласти розгляд адміністративної справи, посилаючись на те, що вона перебуває на лікарняному, зазначивши ідентифікаційні реквізити листка непрацездатності.
Згідно п. 15 ст. 1 ЗУ «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» медичний висновок про тимчасову непрацездатність - електронний документ, що формується на підставі медичних записів в електронній системі охорони здоров`я та містить висновок лікаря за результатами медичної експертизи з тимчасової втрати працездатності, що засвідчує тимчасову непрацездатність та є підставою для створення листка непрацездатності.
Перевірити медичний висновок про непрацездатність (МВТН) за номером можна на порталі Дія через послугу «Перевірка медичних висновків», де потрібно ввести номер висновку, РНОКПП пацієнта та дані паспорта/ID-картки для отримання інформації про документ.
При розгляді справи про адміністративне правопорушення уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, оцінити наявні докази. Особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено «поза розумним сумнівом», на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.
Як вбачається з листа заступника начальника Західного офісу Держслужби Пишник Л.М. 131313-14/204-2026 від 09.01.2026, за змістом якого при повідомленні по ухвалену постанову про притягнення відповідальності, звернуто увагу ОСОБА_2 на те, що відповідно перебіг строку притягнення до адміністративної відповідальності починається з 12.11.2025 та закінчується 11.01.2026, а також на те, що «Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачено підстав для продовження строку накладення адміністративного стягнення, а також не передбачено підстав для непроведення розгляду протоколу про адміністративне правопорушення чи закриття справи у зв`язку із перебуванням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на лікарняному.»
Отже, розгляд справи відбувся у відсутність ОСОБА_1 , при цьому перевірка поважності причин уповноваженою особою здійснена не була, а відповідь щодо відсутності підстав для відкладення розгляду справи була надана вже після ухвалення оскаржуваної постанови. 
Крім того, в тексті оскаржуваної постанови не зазначено, чи з`явилась ОСОБА_1 на розгляд справи про адміністративне правопорушення, чи зверталася з клопотаннями про відкладення розгляду, не зазначено про доводи з яких підстав таке клопотання було відхилено, та взагалі чи справа була розглянута та оскаржувана постанова винесена у його відсутність, та він не зміг надати своїх заперечень та доводів, а також не зазначено, які саме матеріали, крім протоколу про адміністративне правопорушення, взагалі були розглянуті при винесені постанови, чи мали вони пояснення ОСОБА_1 надані при виявленні факту правопорушення, у разі їх наявності не надана оцінка таким доводам.
Отже, судом установлено, що під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 уповноваженою особою відповідача не дотримано вимог та порушено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки розглядом справи у відсутність ОСОБА_2 за наявності поважної причини – тимчасової непрацездатності, своєчасного повідомлення про поважність такої причини та при наявності клопотання про відкладення розгляду, були суттєво порушені гарантовані державою права на захист особі, відносно якої вирішується питання про притягнення до відповідальності.
За змістом ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);
Оцінюючи вищеописані зібрані по справі, досліджені та перевірені в судовому засіданні докази, суд вважає, що при винесенні оскаржуваної постанови про притягнення до відповідальності ОСОБА_1 була позбавлена можливості спростувати факт вчинення позивачем інкримінованого адміністративного правопорушення, а тому суд вважає, що оскаржувана постанова є протиправною та наявні законні підстави для задоволення заявлених вимог.
Керуючись ст. ст. 5,9,20,77,90,243-246,250, 262 КАС України, суд,-
п о с т а н о в и в:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Державної Аудиторської Служби України про скасування постанови №13/0003/2026 від 09.01.2026 року – задовольнити частково.
Постанову про накладення адміністративного стягнення Західним офісом Держаудитслужби від 09 січня 2026 року № 13/003/2026 року у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ст. 164-14 ч.1 КУпАП, скасувати і надіслати справу на новий розгляд.
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Суддя Л.Г. Салтан