ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
8-й під`їзд, Держпром, майдан Свободи, 5, м. Харків, 61022 
тел. приймальня (057) 705-14-14, тел. канцелярія 705-14-41, факс 705-14-41 
_______________________________________________________________________

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" лютого 2026 р.	м. Харків	Справа № 922/3073/25	

Господарський суд Харківської області у складі:
судді Сальнікової Г.І. 
при секретарі судового засідання Гула Д.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу 
за позовом 	Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н. Конституції, буд. 7) 	
до 	Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" (61035, м. Харків, вул. Каштанова, буд. 10) 	
про 	стягнення 614121,98 грн. 	
за участю представників:
позивача - Чубенко З.Ю.;
відповідача - Святець О.М. 

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Харківська міська рада звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" про стягнення заборгованість зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Каштановій, 10 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.01.2020 по 28.02.2022 у розмірі 850322,77 грн. та судові витрати.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 05.09.2025 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк у п`ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.
10.09.2025 в системі діловодства Господарського суду Харківської області зареєстровано заяву про усунення недоліків (вх. №20760) разом із доданими до неї документами, яку досліджено та долучено судом до матеріалів справи. 
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 15.09.2025 позовну заяву прийнято судом до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі частини 5 статті 252 ГПК України. 
18.10.2023 введено в дію зміни, що внесені в Господарський процесуальний кодекс України Законом України №3200-IX від 29.06.2023 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документам", який набрав чинності 21.07.2023.
Відповідно до частини 6 статті 6 ГПК України усі юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Таким чином, процесуальним законодавством передбачено способи належного повідомлення сторін про розгляд справи - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через "Електронний кабінет" (правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 30.03.2023 у справі №910/6322/21, від 29.06.2022 у справі №906/184/21).
Матеріали справи свідчать, що сторони зареєстрували "Електронний кабінет" в ЄСІТС, а тому ухвалу Господарського суду Харківської області від 15.09.2025 доставлено до зареєстрованого "Електронного кабінету" сторін, про що свідчить довідка про доставку електронного листа, яку долучено до матеріалів справи.
Пунктом 2 частини 6 статті 242 ГПК України передбачено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.
30.09.2025 в системі діловодства суду зареєстровано відзив на позовну заяву (вх. №22633), в якому представник відповідача просить суд постановити ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням та викликом сторін. Відмовити Харківській міській раді у задоволенні позовної заяви у повному обсязі. Вирішити питання щодо розподілу судових витрат між сторонами.
В обґрунтування заперечень у заяві по суті справи, зокрема, зазначено, що між відповідачем ТОВ "Олімп-Трейд" та позивачем Харківською міською радою вже мав місце спір з тих самих підстав та з того самого предмету за період часу з 01.01.2020 року по 31.08.2020. Ухвалою Господарського суду Харківської області від 16.12.2020 по справі №922/3454/20 було закрито провадження у справі за позовом Харківської міської ради до ТОВ "Олімп - Трейд" про стягнення 35937,67 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою за адресою: вул. Каштанова, 10, у м. Харкові, площею 1,0518 га, відповідно до договору оренди землі від 21.02.2007, зареєстрованого за №440767100010 за період з 01.11.2017 по 31.08.2020.
Таким чином, зазначає, що наявність судового рішення, яке набрало законної сили між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, зокрема ухвали Господарського суду Харківської області від 16.12.2020 року по справі №922/3454/20 є підставою для залишення позовної заяви Харківської міської ради за період з 01.01.2020 по 31.08.2020 без розгляду. 
Отже, представник відповідача вважає, що позовні вимоги за період часу з 01.01.2020 по 03.12.2020 в силу положень статті 57 ГПК України є необґрунтованими належними доказами, а позовні вимоги в частині за період часу з 01.01.2020 по 31.08.2020 не можуть повторно розглядатися судом, оскільки вже є судове рішення, яке набрало законної сили ухвалено між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.
Також зазначає, що у зв`язку з тим, що справа є складною, потребує повного та всебічного з`ясування обставин справи, правильного вирішення спору та надання сторонам можливості подати необхідні пояснення і докази у справі, зважаючи на ту обставину, що аналогічний спір між тими самими сторонами вже був предметом розгляду у справі №922/3454/20, що зумовлює розгляд справи в порядку загального позовного провадження, зважаючи на характер та складність справи та особливості обставин, що належить встановити. Таким чином, на думку відповідача, існує ряд питань, пояснень, а також інших обставин, які зумовлюють необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження та участі представника відповідача у підготовчих засіданнях, що також забезпечить сторонам можливості реалізувати свої права, керуючись закріпленим у статті 13 ГПК України принципом змагальності. На підставі викладеного відповідач просить задовольнити дану заяву та постановити ухвалу у справі №922/2790/24 про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з повідомлення та викликом сторін.
Крім того, 07.10.2025 в системі діловодства суду від відповідача зареєстровано клопотання про витребування доказів (вх. №23198), в якому зазначено про те, що дослідження матеріалів господарської справи №922/3454/20, зокрема, змісту позовної заяви та наданих сторонами доказів буде сприяти ухваленню судом законного та обґрунтованого рішення по справі. Відтак, просить суд витребувати з Господарського суду Харківської області матеріали господарської справи №922/3454/20 для огляду та дослідження судом.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 18.11.2025 заяву ТОВ "Олімп - Трейд" про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволено. Здійснено перехід до розгляду справи №922/3073/25 за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 02.12.2025 о 13:30. Зазначено, що клопотання відповідача про витребування доказів (вх. №23198 від 07.10.2025) буде вирішено судом на стадії підготовчого провадження з урахуванням думки позивача. 
Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.12.2025 розглянувши клопотання відповідача про витребування доказів, дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, приймаючи до уваги вимоги частини 2 статті 81 ГПК України, які ставляться до клопотання про витребування доказів, які відповідачем не дотримано, зокрема, не вказано заходів, яких відповідач вжив для отримання доказів самостійно, а також докази вжиття таких заходів, клопотання про витребування доказів залишено без задоволення на підставі статті 42, 81, 233-234 ГПК України. Разом з тим, у зв`язку з необхідністю додаткового часу для дослідження матеріалів справи та надання можливості усім учасникам процесу скористатись своїми процесуальними правами та обов`язками, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 16.12.2025 об 11:40 на підставі статті 183, 232, 233 ГПК України. 
23.12.2025 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника позивача зареєстровано заяву про зменшення розміру позовних вимог (вх. №30063), в якій Харківська міська рада, користуючись правом, передбаченим ст. 46 ГПК України, зменшує розмір позовних вимог у справі №922/3073/25 та період, за який просить стягнути кошти. 
Зазначено, що розмір заборгованості зі сплати ТОВ "Олімп-Трейд" орендної плати за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, згідно наведених у позовній заяві розрахунків розміру щомісячних орендних платежів за договором оренди землі 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010, складає: за період з 01.09.2020 по 31.12.2020 у розмірі 134971,85 грн., з 01.01.2021 по 31.12.2021 у розмірі 404915,61 грн., з 01.01.2022 по 28.02.2022 у розмірі 74234,52 грн. 
Отже, вказано, що заборгованість зі сплати орендної плати за користування ТОВ "Олімп Трейд" земельною ділянкою загальною площею 1,0518 га по вул. Каштанова, 10 у м. Харкові з кадастровим номером 6310138200:03:001:0004, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 31.12.2020 складає 614121,98 грн.
Відтак, просить суд прийняти заяву про зменшення розміру позовних вимог у справі та розглядати позовні вимоги Харківської міської ради у наступній редакції: 
"1. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп-Трейд" (вул. Каштанова, 10, м. Харків, 61035, код ЄДРПОУ 32135104) на користь Харківської міської ради (м-н. Конституції, 7, м. Харків, 61003, код ЄДРПОУ: 04059243, платіжні реквізити: отримувач - ГУК Харків обл/МТГ Харків, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37874947, рахунок (IBAN) - UA508999980334109812000020649, банк отримувача – Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету - 18010600) 614121,98 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, м. Харків, 61035, у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010, за період з 01.09.2020 по 28.02.2022.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп-Трейд" (вул. Каштанова, 10, м. Харків, 61035, код ЄДРПОУ 32135104) на користь Харківської міської ради (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003, код ЄДРПОУ 04059243, платіжні реквізити: отримувач - Харківська міська рада, код отримувача (ЄДРПОУ) 04059243, рахунок (IBAN) – UA518201720344240012000032986, банк – Державна казначейська служба України м. Київ, МФО – 820172) витрати зі сплати судового збору у сумі 9211,83 грн." 
Разом з тим, просить суд повернути Харківській міській раді (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003, код ЄДРПОУ 04059243, платіжні реквізити: отримувач - Харківська міська рада, код отримувача (ЄДРПОУ) - 04059243, рахунок (IBAN) - UA518201720344240012000032986, банк - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО 820172) надміру сплачений судовий збір за подання позовної заяви у сумі 3543,01 грн. 
Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 23.12.2025 у зв`язку з необхідністю додаткового часу для дослідження матеріалів справи та надання можливості усім учасникам процесу скористатись своїми процесуальними правами та обов`язками, оголошено перерву у підготовчому засіданні до 13.01.2026 о 12:20 на підставі статті 183, 232, 233 ГПК України. 
02.01.2026 в системі діловодства суду зареєстровано відзив на позовну заяву (заяву про зменшення позовних вимог) (вх. №35), в якому представник відповідача просить відмовити Харківській міській раді у задоволенні позовної заяви у повному обсязі та вирішити питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, який досліджено та долучено судом до матеріалів справи. 
02.01.2026 в системі діловодства Господарського суду Харківської області від представника відповідача зареєстровано клопотання про витребування доказів (вх. №40, 47), в яких просить суд витребувати з Харківської міської ради інформацію: 
1) завірену належним чином копію рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 року №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 року"; 
2) надати інформацію про дату та спосіб офіційного оприлюднено рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 рік №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 року"; 
3) надати інформацію про те, чи ініціювала Харківська міська рада (уповноважені представники) починаючи з 01.01.2020 року і до теперішнього часу процес внесення змін до договору оренди землі зареєстрованого 21 лютого 2007 року за №440767100010, а саме в частині внесення змін про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер №6310136900:05:001:0007 та розміру орендної плати на виконання рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 року №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 року". 
Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.01.2026 розглянувши заяву про зменшення розміру позовних вимог (вх. №30063 від 23.12.2025), дослідивши матеріали справи, заслухавши присутнього в судовому засіданні представника позивача, враховуючи, що останнім реалізовано право на подання відповідної заяви, яка відповідає вимогам ГПК України, суд дійшов висновку про прийняття заяви про зменшення розміру позовних вимог (вх. №30063 від 23.12.2025) до розгляду та подальший розгляд справи здійснювати з її урахуванням на підставі статті 42, 46, 183, 232, 233 ГПК України. Разом з тим, зазначено, що порушене позивачем у заяві питання про повернення частини сплаченого судового збору буде вирішено судом за наслідками розгляду справи окремим процесуальним документом.
Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.01.2026 розглянувши клопотання представника відповідача про витребування доказів, дослідивши матеріали справи, заслухавши присутнього в судовому засіданні представника позивача, приймаючи до уваги вимоги частини 1, 2 статті 81 ГПК України, які ставляться до клопотання про витребування доказів, які представником відповідача не було дотримано, зокрема, подано клопотання з пропуском строку, що передбачений частиною 3 статті 80 ГПК України, а також не було подано доказів, які підтверджують вжиття заходів отримання доказів самостійно, клопотання про витребування доказів залишено без задоволення на підставі статті 42, 81, 233-234 ГПК України. Окрім того, враховуючи, що у справі виконані усі завдання підготовчого засідання, визначені частиною 1 статті 177 ГПК України, керуючись пунктом 3 частини 2 статті 185 ГПК України, статтями 183, 232, 233 ГПК України, судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 03.02.2026 об 11:40. 
Протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 03.02.2026 оголошено перерву в засіданні до 24.02.2026 о 12:00 на підставі статті 201, 216, 232, 233 ГПК України. 
Представник позивача у призначене судове засідання з`явився, позовну заяву з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог підтримав та просив суд задовольнити. 
Представник відповідача у призначене судове засідання з`явився з запізненням після оголошення перерви в засіданні суду для виготовлення скороченого судового рішення. При цьому про дату, час та місце судового засідання повідомлений судом належним чином під розписку про оголошення перерви в судовому засіданні згідно частини 3 статті 216 ГПК України, про що свідчать матеріали справи. 
Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка ратифікована Україною 17.07.1997 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Право особи на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).
Отже, матеріали справи свідчать, що учасники справи повідомлені належним чином про розгляд даної справи. Водночас судом було створено всім учасникам справи належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання доказів для обґрунтування своїх вимог та заперечень.
При цьому, суд дійшов висновку про вчинення усіх необхідних дій для розгляду справи та про достатність у матеріалах справи доказів для повного та всебічного з`ясування усіх обставин справи та вирішення господарського спору по суті.
Дослідивши наявні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а також заперечення проти них, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, а також заслухавши представника позивача, суд встановив наступне.
16.01.2007 між Харківською міською радою (далі - позивач, орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" (далі - відповідач, орендар) було укладено договір оренди землі, який зареєстровано у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в Державному реєстрі земель 21.02.2007 за №440767100010 (далі - договір).
Відповідно до пункту 1 договору орендодавець на підставі рішення XL сесії Харківської міської ради IV скликання від 28.09.2005 року №170/05 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів" надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення - землі промисловості, які знаходяться в м. Харків, вул. Каштанова, 10. 
Згідно з пунктом 2 договору в оренду передається земельна ділянка загальною площею 1,0518 га, в тому числі під забудовою 0,7050 га, інших угідь 0,3468 га. 
Відповідно до умов пункту 3 договору на земельній ділянці знаходяться об`єкти нерухомого майна - нежитлові будівлі літ. "И-2"; лит. "К-1"; лит. "Л-1"; лит. "М-1"; лит. "Н-1"; лит. "О-1", які належать орендареві на праві колективної власності. 
Згідно з умовами пункту 5 договору передбачено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації становить 1949727 грн. 
Згідно з умовами пункту 8 договору передбачено, що договір укладено строком: на період експлуатації до 01.10.2030. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 30 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію. 
Відповідно до пункту 9 договору орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем у грошовій формі на рахунок Державного казначейства у Харківській області. Інформація щодо реквізитів отримується у відповідному органі державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку згідно з довідкою №4074/06 від 29.06.2006 становить: 4445,38 грн. 
Відповідно до пункту 10 договору обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції. 
Згідно з умовами пункту 11 договору погоджено, що орендна плата за земельну ділянку сплачується рівними частками щомісячно протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця. 
Пунктом 13 договору передбачено, що розмір орендної плати переглядається у разі: а) зміни умов господарювання, передбачених договором; б) зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів; в) внаслідок інфляції - щорічно; г) погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджується документами. 
Згідно з умовами пункту 15 договору земельна ділянка передається в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель (виробничі, складські та побутові приміщення).
Згідно з пунктом 16 договору цільове призначення земельної ділянки: землі промисловості. 
Пунктом 18 договору передбачено, що передача земельної ділянки в оренду здійснюється з розробленням проекту її відведення. Підставою розроблення проекту відведення земельної ділянки є рішення XXI сесії Харківської міської ради XXIV скликання від 28.04.2004 року №53/04 "Про надання згоди на розробку проектів відведення земельних ділянок юридичним та фізичним особам". 
Відповідно до умов пункту 20 договору передача земельної ділянки орендарю здійснюється протягом десяти днів після державної реєстрації цього договору за актом її приймання-передачі. 
Відповідно до акту приймання-передачі земельної ділянки №276 від 23.02.2007 орендарю було передано земельну ділянку площею 1,0518 га в оренду строком до 01.10.2030 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель (виробничі, складські та побутові приміщення на підставі рішення XL сесії Харківської міської ради IV скликання від 28.09.2005 року №170/05 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів". 
Матеріали справи свідчать, що між орендодавцем та орендарем було укладено договір про зміну від 10.03.2011 р. договору оренди землі зареєстрованого 21 лютого 2007 р. за №440767100010 у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах", відповідно до якого пункти 5, 9 договору викладено в редакції: "5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки відповідно до витягу з технічної документації №4213/08 від 28.08.2008 р. становить 6653047 гривень, а з урахуванням коефіцієнтів індексації за 2008 та 2009 р.р. складає 8116717 гривень. При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки". Також, пункт 9 договору викладено в редакції: "Орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем щомісячно у грошовій формі на рахунок Державного казначейства у Харківській області. Інформація щодо реквізитів отримується у відповідному органі державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком №123/11 від 10.02.2011 р. на рік становить 3% від її нормативної грошової оцінки і складає 243501,52 гривні або в місяць - 20291,79 гривень. 
Окрім того, між орендодавцем та орендарем укладено додаткову угоду від 22.04.2016 р. до договору оренди землі зареєстрованого 21 лютого 2007 р. за №440767100010 у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" відповідно до якої було внесено, зокрема, зміни: "2. Кадастровий номер земельної ділянки 6310136900:05:001:0007". "5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки відповідно до витягу з технічної документації №1273/15 від 29.10.2015 становить 8952711 грн., а з урахуванням коефіцієнту індексації за 2015 рік складає 12829235 грн. При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки". "9. Орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем щомісячно у грошовій формі на рахунок управління Державної казначейської служби України у м. Харкові Харківської області. Інформація щодо реквізитів отримується у відповідному органі державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком №447/16 від 01.04.2016 на рік становить 3% від її нормативної грошової оцінки і складає 384877,05 грн., або в місяць - 32073,09 грн.". "10. Орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки, визначеної законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами". 
Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2725/176-20 від 03.04.2020 щодо земельної ділянки кадастровий номер 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові слідує, зокрема, наступне: 1) категорія земель - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення; 2) цільове призначення земельної ділянки: 11.02. - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; 3) площа земельної ділянки: 10518; 4) середня (базова) вартість земель населеного пункту: 639,78 грн/кв.м.; 5) номер економіко-планувальної зони: 6915; 6) коефіцієнт км2: 2.33; 7) локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки: місцезнаходження земельної ділянки в зоні магістралей підвищеного містоформувального значення - 1,20; місцезнаходження земельної ділянки у зоні пішохідної доступності до національних природних, регіональних ландшафтних, зоологічних та дендрологічних парків, парків та пам`яток садово-паркового мистецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, біосферних та природних заповідників, пам`яток природи, курортів, парків, лісопарків, лісів, зелених зон, пляжів - 1,14; місцезнаходження земельної ділянки у прирейковій зоні (ділянка, розташована або примикає до смуги відведення, має під`їзну залізничну колію) - 1,10; місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні - 0,96; 6) сукупний коефіцієнт Км3 - 1,44; коефіцієнт Кф - 1,20; 7) коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки К(і) - 1,000; 8) нормативна грошова оцінка земельної ділянки - 27096175 грн.
Згідно з листом ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025 ТОВ "Олімп-Трейд" обліковується платником орендної плати за земельну ділянку кадастровий номер 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові загальною площею 1,0518 га. За даними податкових декларацій з плати за земельну ділянку площею 1,0518 га сплачено, зокрема, за 11 місяців 2020 року - 373972,20 грн. (за січень-лютий та квітень-листопад 33997,47 грн. щомісячно, за грудень 33997,50 грн.), за 2021 рік - 407969,67 грн. (за січень-листопад 33997,47 грн. щомісячно, за грудень 33997,50 грн.), за січень-лютий 2022 р. - 74794,44 грн. (37397,22 грн. щомісячно). 
З рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018" убачається, що на підставі Земельного кодексу України, Податкового кодексу України, Закону України "Про оцінку земель", Закону України "Про оренду землі", постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 "Про Методику нормативної грошової оцінки земель населених пунктів", наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489 "Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів", рішення 16 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 08.11.2017 №806/17 "Про заходи щодо розроблення Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018", керуючись ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Харківська міська рада вирішила затвердити Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018. Встановлено, що це рішення вводиться в дію з моменту оприлюднення в установленому порядку, а нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2018 застосовується з 01.01.2020.
Позивачем з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог зазначено, що позов стосується стягнення заборгованості з відповідача за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 28.02.2022 у розмірі 614121,98 грн. Крім того, зазначено, що спірна земельна ділянка протягом тривалого строку використовується відповідачем без належної сплати орендної плати, а тому заборгованість з орендної плати залишається не сплаченою. 
Вказані обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, а також заперечень проти них, суд виходить з наступного.
Стаття 11 ЦК України вказує, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.
Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 статті 509 ЦК України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.
Статтею 627 ЦК України передбачено, що сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Статтею 629 ЦК України унормовано, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
В частині 1 статті 638 ЦК України зазначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до статті 792 ЦК України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату.
Відносини щодо найму (оренди) земельної ділянки регулюються законом.
Згідно зі статтею 2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.
Згідно із частиною 1 статті 79 ЗК України земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами.
Статтею 93 ЗК України передбачено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про оренду землі" оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Статтею 13 цього Закону передбачено, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
Відповідно до статті 13, 14 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією.
За приписами статті 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.
Положеннями частини 5 статті 16 та частини 5 статті 60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.
Згідно з статтею 80 ЗК України самостійними суб`єктами права власності на землю є, зокрема, територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.
Пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин.
За змістом статей 122, 123, 124 ЗК України міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними статтею 122 цього Кодексу шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки.
Як зазначено судом вище, відповідно до пункту 1 договору орендодавець на підставі рішення XL сесії Харківської міської ради IV скликання від 28.09.2005 року №170/05 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів" надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення - землі промисловості, які знаходяться в м. Харків, вул. Каштанова, 10. 
Згідно з пунктом 2 договору в оренду передається земельна ділянка загальною площею 1,0518 га, в тому числі під забудовою 0,7050 га, інших угідь 0,3468 га. 
Відповідно до умов пункту 3 договору на земельній ділянці знаходяться об`єкти нерухомого майна - нежитлові будівлі літ. "И-2"; лит. "К-1"; лит. "Л-1"; лит. "М-1"; лит. "Н-1"; лит. "О-1", які належать орендареві на праві колективної власності. 
Відповідно до акту приймання-передачі земельної ділянки №276 від 23.02.2007 орендарю було передано земельну ділянку площею 1,0518 га в оренду строком до 01.10.2030 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель (виробничі, складські та побутові приміщення на підставі рішення XL сесії Харківської міської ради IV скликання від 28.09.2005 року №170/05 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів". 
Між орендодавцем та орендарем укладено додаткову угоду від 22 квітня 2016 р. до договору оренди землі зареєстрованого 21 лютого 2007 р. за №440767100010 у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" відповідно до якої було внесено, зокрема, зміни: "2. Кадастровий номер земельної ділянки 6310136900:05:001:0007". 
Відповідно до статті 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України).
Згідно з частина 1, 2 статті 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).
Відповідно до статті 15 Закону України "Про оренду землі" істотними умовами договору оренди землі є в тому числі орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.
За змістом частини 1 статті 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, визначених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або місцевого самоврядування.
Частиною 3 статті 762 ЦК України передбачено, що договором або законом може бути встановлено періодичний перегляд, зміну (індексацію) розміру плати за найм (оренду) майна.
Відповідно до статті 288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Договір оренди земель державної і комунальної власності укладається за типовою формою, затвердженою Кабінетом Міністрів України. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (крім випадків консервації таких земельних ділянок або визнання земельних ділянок забрудненими (потенційно забрудненими) вибухонебезпечними предметами).
Згідно пунктів 9, 10 додаткової угоди від 22.04.2016 р. до договору оренди землі орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем щомісячно у грошовій формі на рахунок управління Державної казначейської служби України у м. Харкові Харківської області. Інформація щодо реквізитів отримується у відповідному органі державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком №447/16 від 01.04.2016 на рік становить 3% від її нормативної грошової оцінки і складає 384877,05 грн., або в місяць - 32073,09 грн. Орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки, визначеної законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами". 
Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2024 у справі №914/2848/22 виснувала, що для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності базою для обрахунку є нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Відповідно до частини п`ятої статті 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Водночас, обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини 1 статті 13 Закону України "Про оцінку земель").
Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини 2 статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.
З матеріалів справи убачається, що рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018" Харківська міська рада вирішила затвердити Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018. Встановлено, що це рішення вводиться в дію з моменту оприлюднення в установленому порядку, а нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2018 застосовується з 01.01.2020.
Таким чином, суд зазначає, що з моменту затвердження нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки, відповідач мав сплачувати орендну плату в новому розмірі. Внесення будь-яких змін до договору оренди не потребується.
Як обґрунтовано зазначено позивачем, розрахунок розміру орендної плати, яку відповідач повинен був сплачувати за користування земельною ділянкою загальною площею 1,0518 га розташованою по вул. Каштановій, 10 у м. Харкові з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 відповідно до договору починаючи з дати вступу в дію нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - з 01.01.2020 здійснено на підставі витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок №2725/176-20 від 03.04.2020 з якого убачається, що нормативна грошова оцінка у 2020 році становила 27096175 грн.
Відповідно до частини 2 статті 20 та частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати (правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.09.2018 по справі №920/739/17).
В контексті наведеного вище, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 09.11.2021 у справі №905/1680/20 та Верховний Суд в постанові від 05.08.2022 у справі №922/2060/20 вказали, що як положення ПК України, так і законодавство про оцінку земель визнають належними доказами в обґрунтування оцінки землі, зокрема, технічну документацію на земельну ділянку, виготовлену компетентним органом.
При цьому, законодавство не обмежує можливості подання доказів щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної (комунальної) власності для цілей сплати орендної плати виключно витягом із Державного земельного кадастру. Належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка із Державного земельного кадастру, витяг із Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, наданий відповідно до статей 98-103 ГПК України, які містять інформацію щодо предмета спору в цій справі.
Положеннями п. 289.1 ст. 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Відповідно до статті 1 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.
Статтею 2 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" передбачено як об`єкти індексації грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України, що не мають разового характеру, перелік яких визначено у частині першій цієї статті; водночас, частиною другою статті 2 цього Закону законодавець передбачив право Кабінету Міністрів України встановлювати інші об`єкти індексації, поряд з тими, що зазначені у частині першій цієї статті.
Відповідно до наказу Держкомстату "Про затвердження Методики розрахунку базового індексу споживчих цін" від 27.07.2007 №265 індекс споживчих цін - показник, що характеризує зміни у часі загального рівня цін на товари та послуги, які купує населення для невиробничого споживання. Він є показником зміни вартості фіксованого набору споживчих товарів та послуг у поточному періоді порівняно з базисним.
Інформація про індекси споживчих цін (індекси інфляції) за відповідні роки розміщена на сайті Державної служби статистики України http://www.ukrstat.gov.ua.
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: 2020 рік - 1; 2021 рік - 1,1. 
Отже, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 площею 1,0518 га розташованою по вул. Каштановій, 10 у м. Харкові у 2020-2021 роках становила 27096175,00 грн., а у 2022 році (з урахуванням коефіцієнту індексації 1,1) - 29805792,50 грн.
Як зазначено вище та погоджено між сторонами умовами пункту 9 договору розмір орендної плати за земельну ділянку на рік становить 3% від нормативної грошової оцінки цієї земельної ділянки.
Таким чином, розмір орендної плати за договором, яку відповідач повинен був сплачувати після вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - з 01.01.2020 складає 3% нормативної грошової оцінки земельної ділянки та становить: за період з 01.09.2020 по 31.12.2020 у розмірі 270961,76 грн.; за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 у розмірі 812885,28 грн.; за період з 01.01.2022 по 28.02.2022 у розмірі 149028,96 грн. 
Натомість матеріали справи свідчать та відповідачем не було спростовано, що згідно з листом ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025 ТОВ "Олім-Трейд" обліковується платником орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові загальною площею 1,0518 га. За даними податкових декларацій з плати за земельну ділянку площею 1,0518 га сплачено, зокрема, за 11 місяців 2020 року - 373972,20 грн. (за січень-лютий та квітень-листопад 33997,47 грн. щомісячно, за грудень 33997,50 грн.), за 2021 рік - 407969,67 грн. (за січень-листопад 33997,47 грн. щомісячно, за грудень 33997,50 грн.), за січень-лютий 2022 р. - 74794,44 грн. (37397,22 грн. щомісячно). 
Таким чином, матеріали справи свідчать, що відповідачем вчинялися дії щодо сплати орендної плати за спірний період щодо земельної ділянки з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові загальною площею 1,0518 га. у вказаних розмірах, однак оскільки спірна земельна ділянка протягом тривалого строку використовувалась відповідачем без належної сплати орендної оплати з огляду на встановлені судом та не спростовані відповідачем обставини, судом вбачається порушення відповідачем прав та законних інтересів позивача, за захистом яких останній звернувся до суду.
При цьому, матеріали справи не містять листування претензійного характеру з боку відповідача на адресу позивача щодо порядку та умов використання спірної земельної ділянки, її характеристик, правового та договірного механізму здійснення орендних платежів тощо, а тому твердження відповідача після звернення з позовом до суду про безпідставне збільшення орендної плати необґрунтоване, не знаходить доказового підтвердження та спростовується матеріалами справи.
Окрім того, суд відхиляє твердження відповідача про те, що позовні вимоги за період часу з 01.01.2020 по 03.12.2020 в силу положень статті 57 ГПК України є необґрунтованими належними доказами, а позовні вимоги в частині за період часу з 01.01.2020 по 31.08.2020 не можуть повторно розглядатися судом, оскільки вже є судове рішення, яке набрало законної сили ухвалено між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав з огляду на наступне. 
Приписами частини 1, пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 ГПК України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.
Частиною 2 статті 182 ГПК України передбачено, що у підготовчому засіданні суд, зокрема, з`ясовує, чи повідомили сторони про всі обставини справи, які їм відомі; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання; встановлює порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються під час розгляду справи по суті, про що зазначається в протоколі судового засідання; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.
У пунктах 1- 3 частини 1 статті 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.
При цьому статтею 236 ГПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Разом з цим, право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.
З матеріалів справи убачається, що з метою дотримання процесуальних прав учасників судового провадження, повного, всебічного та об`єктивного з`ясування фактичних обставин справи, надання сторонам можливість висловити правову позицію по справі в судовому засіданні, обсяг та характер доказів у справі, заяву відповідача, що викладена у відзиві на позовну заяву про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволено, здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі. При цьому, судом виконані усі завдання підготовчого засідання, визначені частиною 1 статті 177 ГПК України, з`ясовано з урахуванням наданих учасниками справи відповідей та пояснень на поставлені судом питання наведені відповідачем обставини та позивачем реалізовано передбачене статтею 46 ГПК України право на зменшення розміру позовних вимог про стягнення з ТОВ "Олім-Трейд" заборгованості з орендної плати за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, згідно наведених у позовній заяві розрахунків розміру щомісячних орендних платежів за договором оренди землі 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010, а саме: за період з 01.09.2020 по 31.12.2020 у розмірі 134971,85 грн., з 01.01.2021 по 31.12.2021 у розмірі 404915,61 грн., з 01.01.2022 по 28.02.2022 у розмірі 74234,52 грн. 
Також, суд відхиляє посилання відповідача в обґрунтування заперечень проти позовних вимог на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.12.2020 у справі №922/3454/20 та твердження про те, що позовні вимоги у даній справі є необґрунтованими належними доказами, оскільки у справі №922/3454/20 позивачем визначено спірний період з 01.11.2017 по 31.08.2020, та саме щодо спірного періоду, який входив до предмету доказування, встановлювалися відповідні обставини. Поряд з цим, у даній справі позивачем з урахуванням зменшення розміру позовних вимог здійснено розрахунок за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, згідно наведених у позовній заяві розрахунків розміру щомісячних орендних платежів за договором оренди землі 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 та вказаний розрахунок обґрунтовано здійснено з урахуванням належних та допустимих доказів, які подано в обґрунтування позовних вимог, зокрема, витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2725/176-20 від 03.04.2020 та листа ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025, що відповідачем не спростовано. 
Разом з тим, суд відхиляє заперечення відповідача про те, що в матеріалах справи відсутні докази оприлюднення рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова як необґрунтовані та зазначає, що матеріали справи містять рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018" як належний доказ в обґрунтування позовної заяви.
Згідно з пунктом 271.2. статті 271 ПК України рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Водночас відповідачем в розумінні статті 13, 74 ГПК України не спростовано, що на офіційному веб-сайті позивача (https://www.city.kharkov.ua/) було оприлюднено рішення Харківської міської ради від 27.02.2019 №1474/19 та розташоване в Єдиному міському реєстрі актів Харківської міської ради, що свідчить про доведеність їх до відома відповідача, як орендаря, який уклав з позивачем договір оренди землі.
При цьому, технічна документації була затверджена на підставі рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 та застосовується з 01.01.2020, що відповідає приписам пункту 271.2. статті 271 ПК України.
Матеріали справи свідчать, що укладаючи договір оренди землі, Харківська міська рада врахувала, що нормативна грошова оцінка землі змінюється не рідше ніж один раз на 5 - 7 років, як це унормовано вимогами статті 18 Закону України "Про оцінку земель". Саме тому у пункті 5 спірного договору сторони погодили, що при змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки.
Суд враховує, що проведення нової нормативної грошової оцінки пов`язано з забезпеченням ефективного та раціонального використання земель комунальної власності, збільшення надходжень від орендної плати до місцевого бюджету, а тому Харківська міська рада розраховувала на отримання орендної плати у належному розмірі від оновленої нормативної грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018".
Як обґрунтовано зазначено судом, з моменту затвердження нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки, відповідач мав сплачувати орендну плату в новому розмірі. Внесення будь-яких змін до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди внаслідок зміни нормативної грошової оцінки не потребується, а тому суд відхиляє заперечення відповідача щодо викладеного як безпідставні. 
Також, суд зазначає, що правові, організаційні і фінансові основи здійснення державної експертизи землевпорядної документації та порядок її проведення визначає Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації", який був чинний станом на момент прийняття рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19.
Згідно зі статтею 1 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" державна експертиза землевпорядної документації - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.
Об`єктами державної експертизи є документація із землеустрою та документація з оцінки земель, види яких визначені законом, а також матеріали і документація державного земельного кадастру (стаття 6 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації").
Відповідно до статті 32 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" державна експертиза проводиться шляхом розгляду документації та матеріалів, а за необхідності - шляхом проведення обстежень у натурі (на місцевості).
При проведенні державної експертизи досліджуються, перевіряються, аналізуються та оцінюються: питання дотримання вимог законодавства та встановлених стандартів, норм і правил при прийнятті проектних рішень; відповідність передбачених документацією і матеріалами заходів завданням на проектування, вимогам раціонального використання та охорони земель, а також дотриманню законних прав та інтересів власників земельних ділянок та землекористувачів, держави і суспільства; еколого-економічна ефективність проектних рішень щодо запобігання їх негативному впливу на стан земельних ресурсів, суміжні земельні ділянки, ландшафт.
Згідно з положеннями частин 1-4 статті 35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Висновки державної експертизи повинні містити оцінку допустимості та можливості прийняття рішення щодо об`єкта державної експертизи і враховувати соціально-економічні наслідки.
Якщо об`єкт державної експертизи підготовлений згідно з вимогами законодавства, встановленими нормами і правилами, то він позитивно оцінюється та погоджується. Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією.
Згідно з частиною 5 статті 35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" реалізація заходів, передбачених документацією із землеустрою та документацією з оцінки земель, види яких визначені законом, а також матеріалами і документацією державного земельного кадастру щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи, без позитивних висновків державної експертизи забороняється.
Таким чином, рішення органу місцевого самоврядування про затвердження нормативної грошової оцінки земельних ділянок може бути прийняте за умови наявності позитивного висновку державної експертизи такої землевпорядної документації.
Матеріали справи свідчать, що рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19, яким затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018, є чинним, доказів визнання його недійсним матеріали справи не містять та відповідачем до суду не надано, а тому наведені позивачем обґрунтування позовних вимог, надані в судових засіданнях відповіді та пояснення щодо обставин справи є обґрунтованими, правомірним та під час розгляду справи відповідачем не спростовані. 
Відповідно до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно із частиною 1, 4 статті 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду.
Верховний Суд у постанові від 01.03.2021 у справі №180/1735/16-ц зазначив, що принцип належного виконання зобов`язання полягає в тому, що виконання має бути проведене, зокрема, у належний строк (термін).
Отже, однією із основних умов виконання зобов`язання є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання.
Відповідно до статті 24 Закону України "Про оренду землі" орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати.
Згідно з статтею 25 Закону України "Про оренду землі" орендар земельної ділянки зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку.
Згідно пункту "в" частини 1 статті 96 ЗК України, землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати оренду плату.
Пунктом 28 договору передбачено, що орендодавець має право вимагати г) своєчасного внесення орендної плати.
Згідно з пунктом 31 договору орендар зобов`язаний б) сплачувати орендну плату в строки та розмірах, встановлених цим договором.
Згідно статей 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Враховуючи вищевказані обставини, відсутність у матеріалах справи доказів, які б спростовували наявність заборгованості відповідача перед позивачем, а також доказів, які свідчать про сплату орендної плати у належному розмірі за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, перевіривши правомірність та обґрунтованість здійсненого розрахунку суд констатує, що заборгованість у розмірі 614121,98 грн. за період з 01.09.2020 по 28.02.2022 є обґрунтованою, правомірною, не спростованою відповідачем у розумінні вимог 13, 74 ГПК України, а тому підлягає задоволенню.
Відповідно до статті 7 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування.
Відповідно до статті 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Окрім того, статтями 142-145 Конституції України передбачено, що фінансовою та матеріальною основою органів місцевого самоврядування, крім інших об`єктів, є земля, управління якою здійснюють територіальні громади через органи самоврядування в межах повноважень шляхом прийняття рішень. Права органів самоврядування захищаються у судовому порядку.
Згідно з статтею 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування.
Відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Вказані вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі. Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.
Однак, всупереч вимог наведених статей 13, 74 ГПК України, будучи обізнаним про розгляд справи доказів на спростування встановлених обставин справи та обґрунтованості заявлених позовних вимог, відповідачем суду не надано. При цьому, така несплата порушує права місцевої громади, адже остання недоотримує грошові кошти, на які вона має право та наповнення місцевого бюджету задля виконання міських програм, а тому суд констатує, що відповідачем порушено права та законні інтереси позивача, за захистом яких позивач звернувся до суду.
Водночас судом надано оцінку щодо належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок зазначених вище судом доказів у їх сукупності.
З урахуванням наведеного, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді усіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню.
Здійснюючи розподіл судових витрат, суд керується положеннями статті 129 ГПК України, а тому враховуючи висновки суду про задоволення позову, покладає витрати зі сплати судового збору на відповідача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 4, 12, 20, 73, 74, 76-79, 86, 129, 231, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд, -   

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити. 

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп-Трейд" (61035, м. Харків, вул. Каштанова, 10, код ЄДРПОУ 32135104) на користь Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н Конституції, 7, код ЄДРПОУ 04059243) 614121,98 грн. заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 28.02.2022 та витрати зі сплати судового збору у розмірі 9211,83 грн. 

Видати наказ після набрання рішенням законної сили. 

Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене в порядку, встановленому статтями 254, 256-259 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено "05" березня 2026 р. 

Суддя		Г.І. Сальнікова