Справа № 375/2442/25
Провадження № 2/375/177/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:
головуючого – судді Смик М.М.,
за участю секретаря судових засідань Киричок В.В., 

учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 , 
представник позивача – адвокат Заліський Б.С., 
відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, – Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ),

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, – Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, 
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог 
У вересні 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Заліський Б.С., звернувся з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, – Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини.
Позов мотивував тим, що з 16 червня 2022 року ОСОБА_4 та ОСОБА_3 перебували у шлюбі, який зареєстрований Рокитнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблений відповідний актовий запис № 83. 
На початку осені 2022 року позивач познайомився з ОСОБА_4 і саме з цього часу вони почали мешкати разом як чоловік та дружина, як наслідок ОСОБА_4 завагітніла та ІНФОРМАЦІЯ_1 народила сина ОСОБА_5 . 

Вказував, що коли ОСОБА_3 дізнався про те, що ОСОБА_4 вагітна, останній одразу звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу. 
Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 8 червня 2023 року, з урахуванням ухвали цього ж суду від 2 серпня 2023 року про виправлення описки, шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 розірвано. 
Додатковим рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 2 серпня 2023 року змінено прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_6 з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ». 
Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 25 лютого 2025 року визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що народжений матір`ю ОСОБА_2 , актовий запис про народження дитини №133 від 19 жовтня 2023 року.
Цим же рішенням внесено зміни в актовий запис № 133 від 19 жовтня 2023 року про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виданий Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), а саме: змінено прізвище дитини з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_10 », по-батькові з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_12 », а в графі «батько» змінено з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_1 », ім`я, дату та місце народження залишено без змін, видати після внесених змін в актовий запис про народження дитини нове свідоцтво про народження дитини.
Також зазначав, що при виконанні вказаного рішення у Таращанському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) виникла проблема внесення змін до актового запису про народження дитини у зв`язку з невідповідністю формулювання резолютивної частини рішення суду програмному забезпеченню, згідно якого вносяться зміни до актового запису про народження дитини. Зокрема, спочатку необхідно виключити відомості про попереднього батька, лише після цього можливо внести відомості про особу, яку визнано батьком. 
З таких обставин позивач звернувся до суду із заявою про роз`яснення рішення від 25 лютого 2025 року, однак ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 23 вересня 2025 року у задоволенні заяви про роз`яснення рішення відмовлено. 
З урахуванням зазначеного позивач просив виключити з актового запису про народження дитини – ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , №133 від 19 жовтня 2023 року відомості як про батька – ОСОБА_3 . 
Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників
Відповідно до довідки Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області від 13 жовтня 2025 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована на АДРЕСА_1 . У цій же довідці зазначено, що ОСОБА_2 проходить військову службу в Збройних Силах України. 
З довідки Оріхівської міської ради Пологівського району Запорізької області від 7 листопада 2025 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований по АДРЕСА_2 . 
Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 11 грудня 2025 року позовну заяву залишено без руху з підстав несплати судового збору. 
На виконання ухвали від 11 грудня 2025 року адвокат Заліський Б.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , 16 грудня 2025 року подав до суду заяву про усунення недоліків, до якої долучив квитанцію про сплату судового збору. 

Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 18 грудня 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 27 січня 2026 року о 13 год 30 хв. 
13 січня 2026 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяву, в якій зазначав, що відділ заяву визнає в повному обсязі та не заперечує щодо її задоволення.
27 січня 2026 року адвокат Заліський Б.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав до суду заяву, в якій просив проводити підготовче засідання у даній справі у відсутності позивача та представника позивача. 
27 січня 2026 року справу знято з розгляду у зв`язку зі стабілізаційним відключенням світла у Рокитнянському районному суді Київської області. 
Справу призначено на 24 лютого 2026 року о 10 год 30 хв. 
19 лютого 2026 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяву, в якій зазначав, що відділ заяву визнає в повному обсязі та не заперечує щодо її задоволення.
23 лютого 2026 року адвокат Заліський Б.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у відсутності позивача та представника позивача; у цій же заяві міститься прохання про задоволення позову. 
ОСОБА_2 23 лютого 2026 року подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності; у цій же заяві ОСОБА_2 зазначила, що позовні вимоги визнає.
ОСОБА_3 23 лютого 2026 року подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності; у цій же заяві останній зазначив, що позовні вимоги визнає в повному обсязі та просив про їх задоволення. 
24 лютого 2026 року справу знято з розгляду у зв`язку зі стабілізаційним відключенням світла у Рокитнянському районному суді Київської області. 
Справу призначено на 17 березня 2026 року о 10 год 30 хв. 
26 лютого 2026 року Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) направив на адресу суду заяву, в якій зазначав, що відділ заяву визнає в повному обсязі та не заперечує щодо її задоволення. Крім того у поданій заяві міститься прохання про розгляд справи у відсутності представника відділу. 
Частиною 3 статті 200 ЦПК України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Стислий виклад позиції інших учасників справи
Відзив на позовну заяву до суду не надходив. 
Встановлені судом фактичні обставини справи
Судом встановлено, що рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 8 червня 2023 року, з урахуванням ухвали цього ж суду від 2 серпня 2023 року про виправлення описки, шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , який зареєстрований 16 червня 2022 року Рокитнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблений відповідний актовий запис № 83, розірвано. 
Додатковим рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 2 серпня 2023 року змінено прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_6 з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ». 
З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 19 жовтня 2023 року, встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_9 , батьками якого зазначено: батьком – ОСОБА_3 , матір`ю – ОСОБА_2 . 
Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 25 лютого 2025 року визнано ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що народжений матір`ю ОСОБА_2 , актовий запис про народження дитини №133 від 19 жовтня 2023 року.
Цим же рішенням внесено зміни в актовий запис № 133 від 19 жовтня 2023 року про народження ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , виданий Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), а саме: змінено прізвище дитини з « ОСОБА_8 » на « ОСОБА_10 », по-батькові з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_12 », а в графі «батько» змінено з « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_1 », ім`я, дату та місце народження залишено без змін, видати після внесених змін в актовий запис про народження дитини нове свідоцтво про народження дитини.
Встановлено судом і те, що ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 23 вересня 2025 року у задоволенні заяви адвоката Заліського Б.С., який діє в інтересах ОСОБА_1 , про роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, – Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про визнання батьківства та внесення змін до актового запису про народження дитини, – відмовлено. 
У лютому 2026 року відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 подали до суду заяви про визнання позову. 
Позиція суду, мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Відповідно до частин першої, третьої статті 5 Сімейного кодексу України (далі – СК України) держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини.
Частиною національного сімейного законодавства України є міжнародні договори, що регулюють сімейні відносини, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (частина 1 статті 13 СК України). 
Статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року передбачено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.
Відповідно до частини 1 статті 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Статтею 122 СК України передбачено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Дитина, яка народжена до спливу десяти місяців після припинення шлюбу або визнання його недійсним, походить від подружжя.
Відповідно статті 133 СК України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.
На підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження (стаття 134 СК України).
Статтею 136 СК України передбачено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття.
Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.
Відповідно до пункту 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України» судам слід ураховувати, що відповідно до статті 36 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (статті 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (статті 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Пунктами 2.13, 2.13.1 «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання», затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану.
Звертаючись до суду з відповідним позовом позивач посилався на те, що він є батьком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , однак у свідоцтві про народження дитини серії НОМЕР_1 батьком дитини зазначено ОСОБА_3 . 

Судом встановлено, що рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 25 лютого 2025 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано батьком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що народжений матір`ю ОСОБА_2 , актовий запис про народження дитини №133 від 19 жовтня 2023 року.
Обґрунтовуючи вказане рішення, суд посилався на висновок молекулярно-генетичного експертного дослідження від 31 січня 2025 року, відповідно до якого ймовірність того, що ОСОБА_1 є біологічним батьком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , становить 99,9%. 
Європейський суд з прав людини у рішенні від 7 травня 2009 року в справі «Калачова проти російської федерації» (заява № 3451/05), зауважував, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.
У зв`язку з викладеним, судом достовірно встановлено, що позивач є біологічним батьком ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Таким чином, вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підтверджуються матеріалами справи.
Відповідно до статей 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує.
Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (висновок Верховного Суду у постанові від 02 жовтня 2018 року у справі №910/18036/17).
Оцінюючи в сукупності надані до суду докази та беручи до уваги рішення суду щодо визнання позивача батьком ОСОБА_9 , суд дійшов висновку про доведеність позивачем позовних вимог.
Висновки суду щодо розподілу судових витрат
Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Частиною 1 статті 142 ЦПК України передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
У зв`язку з зазначеним, з відповідачі на користь позивача необхідно стягнути 302,80 грн з кожного у рахунок відшкодування судового збору та повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову в сумі 605,60 грн. 

Керуючись статтями 12, 13, 81, 141, 200, 247, 258 - 259, 263 - 265, 268, 272 - 273, 354-355 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, – Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини, – задовольнити. 
Виключити відомості про ОСОБА_3 , як батька ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з актового запису № 133, складеного 19 жовтня 2023 року Рокитнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову у розмірі 605,60 грн. 
Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 у відшкодування судового збору, сплаченого за подання позовної заяви, 302,80 грн з кожного. 
Повне рішення суду складено 17 березня 2026 року.
Відомості про учасників справи:
Позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстрований на АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 . 
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка зареєстрована на АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований по АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 . 
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, – Таращанський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), адреса місцезнаходження: вул. Шевченка, 28 м. Тараща Київської області, ЄДРПОУ 24212379.

Суддя Марина СМИК