ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16.03.2026 Справа № 907/406/25

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:
Головуючий – суддя О.В. Зварич
судді І.Ю. Панова
О.С. Скрипчук,
секретар судового засідання Р.А. Пишна,
розглянув у судовому засіданні апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" б/н від 17.10.2025 року (вх. № 01-05/3044/25 від 17.10.2025 року)
на рішення Господарського суду Закарпатської області від 23.09.2025 року (суддя П.Д.Пригуза; повне рішення складено 29.09.2025 року)
у справі № 907/406/25
за позовом: Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області
до відповідача: Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" (надалі ДП "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" ДП "Ліси України")
про стягнення 3259981,65 грн,
за участю:
від прокуратури: Дмитришин Ю.М. (посвідчення №082697 від 25.09.2025 року);
від позивача-1: не з`явився;
від позивача-2: не з`явився;
від відповідача (в режимі відеоконференції): Буря В.В. – адвокат (ордер серії АО №1160740 від 29.01.2025 року),
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог 
03.04.2025 року Закарпатська обласна прокуратура в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області та Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовом до ДП "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" ДП "Ліси України" про стягнення шкоди, заподіяної довкіллю внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в сумі 3 259 981, 65 грн.
Позовні вимоги мотивовані тим, що внаслідок незаконної рубки дерев невстановленими особами державі, в особі позивачів, завдано шкоду. Обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. У даному випадку відповідальним за завданням такої шкоди є ДП "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" ДП "Ліси України".

Короткий зміст оскаржуваного рішення суду першої інстанції
Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 23.09.2025 року у справі №907/406/25 задоволено позов. Стягнуто з ДП "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" ДП "Ліси України" на користь Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області шкоду, заподіяну довкіллю внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в сумі 3259981,65 грн. Стягнуто з ДП "Ліси України" в дохід Державного бюджету України 48899,72 судового збору.
В ході розгляду справи суд першої інстанції встановив, що в зоні природно-заповідного фонду на території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва, невідомими особами здійснено незаконну самовільну порубку 14 дерев, що спричинило шкоду в розмірі 3259981,65 грн.
За результатами судового розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні №62024140160000072 від 22.03.2024 року Рахівським районним судом Закарпатської області 17.06.2025 (справа № 305/910/24) ухвалено вирок, яким майстра лісу Свидовецького лісництва визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України - неналежного виконання своїх службових обов`язків, в осінньо-зимовий період 2022-2023 років.
15.03.2023 і 16.03.2023 службовими особами Департаменту безпеки ДП «Ліси України» проведено перевірку щодо дотримання вимог ведення лісового господарства, використання лісових ресурсів на території Свидовецького лісництв, в тому числі кварталу 13, в ході яких, в зоні природно-заповідного фонду, виявлено самовільні рубки дерев.
Суд першої інстанції зазначив, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.
Місцевим господарським судом встановлено, що самовільна рубка дерев на території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва проведена в осінньо-зимовий період 2022-2023 років.
Судом першої інстанції констатовано, що внаслідок самовільної рубки дерев на території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів та громадським інтересам, які полягають у порушенні гарантованих Конституцією України прав громадян на безпечне для життя і здоров`я довкілля та користування природними ресурсами, в особі Ясінянської селищної ради спричинено шкоду в розмірі 3259981,65 грн.
Щодо розрахунків в оскаржуваному рішенні суд вказав, що відповідачем у своїх заявах по суті справи не ставилось питання щодо некоректності таких розрахунків та не надавались на розгляд суду альтернативні розрахунки.
В оскаржуваному рішенні місцевий господарський суд погодився з розрахунками, доданими до позовної заяви, та зазначив, що такі проведені відповідно до Постанови КМУ від 10.05.2022 №575 "Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" та ст.20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".
З урахуванням наведеного суд першої інстанції прийшов до висновку про задоволення позову.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 23.09.2025 року у справі №907/406/25 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову. Зазначає, що суд в оскаржуваному рішенні належним чином, з посиланням на відповідні докази, не мотивував, у чому полягає зовнішній прояв діяння відповідача, які імперативні нормативні приписи порушено цим діянням, як вчинене діяння породило наслідки у вигляді незаконної рубки 14 дерев у кварталі 13 виділ 5 Свидовецького лісництва відповідача. Вказує на те, що в рішенні суд не конкретизує, які саме обов`язки і норми чинного законодавства України у сфері ведення лісового господарства були порушені відповідачем, які дії відповідач повинен був вчинити відповідно до вимог ведення лісового господарства з метою забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок, однак їх не вчинив, або вчинив не у відповідності із встановленими вимогами. Скаржник стверджує, що він, як постійний лісокористувач не порушував законодавство про охорону навколишнього природного середовища та не заподіяв будь-якої шкоди навколишньому природному середовищу. Заявляє, що таке порушення допустив ОСОБА_1 , якому відповідач доручив здійснювати функції з охорони і захисту лісу на ввірених ділянках, що встановлено вироком Рахівського районного суду від 17.06.2025 року по справі №305/910/24. Апелянт вважає, що обов`язок відшкодувати шкоду, заподіяну протиправними винними діями ОСОБА_1 має бути покладений саме на нього, як особу, діяння якої спричинили наслідки у вигляді незаконної рубки 14 дерев, що встановлено вироком Рахівського районного суду від 17.06.2025 року по справі №305/910/24. За доводами скаржника, наданий прокуратурою висновок за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи від 12.02.2024 року не може вважатися належним та допустимим доказом розміру завданих збитків. Також вказує, що висновок за результатами проведення судової ботанічної експертизи є неналежним та недопустимим доказом.
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
Прокурор подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржуване рішення місцевого господарського суду без змін. Наголошує, що обов`язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, дотримання правил і норм використання лісових ресурсів, ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення, відповідно до ст. 19 Лісового кодексу України покладено на відповідача.
Ясінянська селищна рада подала відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржуване рішення місцевого господарського суду без змін. Зазначає, що доказами, доданими прокурором до позовної заяви підтверджується, що відповідач є постійним лісокористувачем обстежуваних лісових ділянок, а тому обов`язок по охороні лісів від незаконних рубок та обов`язок дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів на час виявлення лісопорушення покладено саме на відповідача.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи, наведені в апеляційній скарзі.
Прокурор заперечив проти доводів скаржника з підстав, наведених у відзиві на апеляційну скаргу.
Позивачі не забезпечили представників у судове засідання, про причини неявки не повідомили.
З`ясовуючи обставини про ознайомлення позивачів з датою, часом та місцем розгляду справи, суд встановив таке.
Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 26.02.2026 року призначено судове засідання у справі № 907/406/25 на 16.03.2026 року об 11 год. 00 хв.
26.02.2026 року вказана ухвала доставлена до електронних кабінетів позивачів в підсистемі ЄСІКС «Електронний суд», що підтверджується довідками відповідального працівника суду.
Отже, суд вчинив дії щодо належного повідомлення позивачів про дату, час та місце розгляду справи №907/406/25.
Враховуючи те, що суд не визнавав обов`язковою явку в судове засідання учасників справи, участь у судовому засіданні є правом, а не обов`язком учасника справи, тому відповідно до частини 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України справу може бути розглянуто за відсутності позивачів.

Обставини справи
Матеріали справи містять копію охоронного зобов`язання від 10.03.2011 року, згідно якого Державне підприємство «Ясінянське ЛМГ» дало зобов`язання щодо забезпечення режиму охорони та збереження частини території Карпатського біосферного заповідника в межах території Рахівського району, Свидовецьке лісництво загальною площею 4195 га.
Як видно з копії протоколу огляду від 02.11.2023 року слідчим Шостого слідчого відділу проведено огляд території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва філії «Ясінянське лісомисливське господарство ДП «Ліси України».
Під час огляду, на території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва, в зоні природно-заповідного фонду, виявлено пні дерев ознак відведення в рубку. На кореневих лапах вказаних пнів відсутні затиси та відтиски клейма, про відведення в рубку.
В ході огляду, за допомогою повіреної сертифікованої металевої рулетки, спеціалістом проведено заміри середніх діаметрів виявлених пнів дерев без ознак відведення в рубку (у сантиметрах), з розрахунку найбільшого та найменшого діаметра кожного пня та встановлено їх породи. Таким чином, в ході огляду виявлено 14 самовільно зрубаних пні дерев породи "Ялиця", із наступними середніми діаметрами: 38, 45, 50, 50, 53, 60, 62, 62, 70, 72, 87 та пні самовільно зрубаних вітровальних дерев породи "Ялиця" із наступними середніми діаметрами (у сантиметрах): 35, 42, 62.
Вказаний протокол підписано без зауважень особами, що брали участь в огляді місця території 02.11.2023 року, в тому числі і лісничим Свидовецького лісництва Піпаша В.В., майстром лісу Свидовецького лісництва Головчука Д.І. та майстром лісу Свидовецького лісництва Карабінюк В.Ю.
Матеріали справи містять копію розрахунку розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев в межах територій природно-заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" ДСГП "Ліси України" від 05.12.2023 року, відповідно до якого загальний розмір заподіяної шкоди становить 2996432,10 грн.
В пункті 3 вказаного розрахунку зазначено, що розрахунок проведений відповідно до протоколу огляду від 02.11.2023 року, відомостей попневого переліку від 02.11.2023 року, Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2022 року №575 "Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" та ст. 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".
Також матеріали справи містять копію розрахунку шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням вітровальних дерев в межах територій природно-заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" ДСГП "Ліси України" від 05.12.2023 року, відповідно до якого загальний розмір заподіяної шкоди становить 263549,55 грн.
В пункті 3 вказаного розрахунку зазначено, що розрахунок проведений відповідно до протоколу огляду від 02.11.2023 року, відомостей попневого переліку від 02.11.2023 року, Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2022 року №575 "Про затвердження спеціальних такс для обчислення розміру шкоди заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" та ст.20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".
Прокурором додано до позовної заяви копію висновку за результатами проведення ботанічної експертизи у кримінальному провадженні №62023140160000059 від 17.03.2023 року, яким підтверджується, що на основі проведеного дослідження взірців вікових кернів із пнів зрубаних дерев та поряд ростучих дерев породи ялини звичайної відібраних в результаті огляду 02.11.2023 року у кварталі 13 виділ 5 Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" встановлено, що дерева, пні від яких виявлені в ході проведення огляду ймовірно були зрубані після завершення вегетації у дерев у осінньо-зимовий період 2022 - 2023 року.
Також до позову додано копію висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні №62023140160000059 від 12.02.2024 року, зі змісту якого вбачається, що дослідженням поданих документів та матеріалів справи в межах спеціальних знань експерта з інженерно-екологічного виду досліджень встановлено, що рубка дерев на території природно-заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України" здійснювалася з порушенням чинних на момент досліджуваної події нормативних актів. У висновку експертизи зазначено про те, що підтверджується розрахунково та документально розрахунки розміру збитків, завданих внаслідок незаконної рубки дерев на території природно-заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України", які розраховані Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області та становлять: 11 дерев у кварталі 13 виділі 5 - 2996432,10 грн; 3 вітровальних дерева у кварталі 13 виділі 5 - 263549,55 грн. До настання наслідків досліджуваної події, а саме незаконної рубки дерев на території природно-заповідного фонду у кварталі 13, виділі 5 Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України", з технічної точки зору спричинили дії службових осіб Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України", які не відповідали вимогам чинних галузевих нормативних актів, що безпосередньо регулюють правовий режим ведення лісового господарства в частині збереження природних ресурсів та охорони довкілля. Дослідженням поданих документів та матеріалів справи в межах спеціальних знань експерта з інженерно-екологічного виду досліджень встановлено, що дерева, пні від яких виявлені на території природно заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" ДП "Ліси України" ймовірно були зрубані у осінньо-зимовий період 2022-23 років.
Також в матеріалах справи наявна копія обвинувального акта у кримінальному провадженні №62024140160000072 від 22.03.2024 року по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України, в якому зазначено, зокрема про те, що 15.03.2023 року та 16.03.2023 року службовими особами Департаменту безпеки ДП «Ліси України» проведено перевірку щодо дотримання вимог ведення лісового господарства, використання лісових ресурсів на території Свидовецького лісництв, в тому числі кварталу 13, в ході якої, в зоні природно-заповідного фонду, виявлено самовільні рубки дерев.
Згідно з наданою прокурором копією вироку Рахівського районного суду Закарпатської області від 17.06.2025 року у справі №305/910/24 ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.367 КК України та призначено покарання у виді 2 (двох) років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати посаду майстра лісу строком на 1 (один) рік, без штрафу.
Як видно з копії наказу №151 а, від 26.01.2023 року у зв`язку з реорганізацією державного підприємства "Ясінянське лісомисливське господарство", а саме приєднання його до Державного Спеціалізованого Господарського Підприємства "Ліси України" перезакріплено лісові обходи за працівниками філії в розрізі структурних підрозділів Свидовецьке лісництво.
Згідно наказу Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" від 31.12.2024 року затверджено передавальні акти активів та пасивів на балансових та позабалансових рахунках, матеріалів лісовпорядкування та документів, які підтверджують речові права на земельні ділянки, нерухоме майно та інше по філіях, що координуються Карпатським лісовим офісом, зокрема філії «Ясінянське лісомисливське господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України».
Наказом Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" від 18.10.2024 року припинено філію "Ясінянське лісомисливське господарство державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України". Згідно вказаного наказу визначено прийняти на облік філії «Карпатський лісовий офіс» активів та пасивів, отриманих від філії "Ясінянське лісомисливське господарство" згідно із затвердженим передавальним актом.
Закарпатська обласна прокуратура зверталась з листом від 19.02.2025 року до Директора філії "Карпатський лісовий офіс" ДСГП "Ліси України", в якому просила надати зокрема відомості щодо місцезнаходження та територіальної приналежності із зазначенням відповідної сільської/селищної ради територій кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва.
У відповідь філія "Карпатський лісовий офіс" ДСГП "Ліси України" направила заступнику керівника Закарпатської обласної прокуратури лист від 05.03.2025 року, в якому вказала, що місцезнаходження території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва належить до Ясінянської територіальної громади.
Копією листа Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України №08-04/25 від 28.04.2025 року підтверджується, що межі території Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" (квартали 3-13, 15, загальною площею 3813 га), яка входить до складу Карпатського біосферного заповідника без вилучення в землекористувача були винесено в натурі з встановленням відповідних межових та інформаційних знаків.
Закарпатська обласна прокуратура направляла Ясінянській селищній раді листа №12-1642-24 від 19.02.2025 в якому просила у строк до 06.03.2024 повідомити про вжиті заходи щодо захисту порушених інтересів держави у кримінальному провадженні №62024140160000072 від 22.03.2024 року чи намір вжиття таких, а також надати відомості про розрахунковий рахунок органу місцевого самоврядування, на який підлягає стягненню відповідна сума шкоди.
У відповідь, Ясінянська селищна рада направила прокуратурі лист від 28.02.2025 року, в якому просила здійснити представництво в суді законних інтересів держави в особі Ясінянської селищної ради про стягнення шкоди, завданої внаслідок неналежного виконання майстром лісу Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" державного спеціалізованого підприємства "Ліси України" своїх службових обов`язків відповідно до ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" у розмірі 3259981,65 грн.
З аналогічним листом Закарпатська обласна прокуратура зверталась і до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області.
У відповідь Державна екологічна інспекція у Закарпатській області направила прокуратурі відповідні розрахунки розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев в межах Свидовецького лісництва. Також у відповіді зазначено, що Інспекцією не проводилися заходи реагування, а саме здійснення претензійно-позовної роботи щодо відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу.
Вищевказані обставини стали підставою для звернення прокурора у цій справі з позовом до суду.

Норми права та мотиви, якими керується суд апеляційної інстанції при ухваленні постанови та висновки суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Щодо представництва прокурором інтересів держави
Закон України «Про прокуратуру» визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України.
У відповідності до абзацу 1, 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Згідно з частинами 3, 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
У цій справі судом встановлено, що Закарпатська обласна прокуратура направляла Ясінянській селищній раді листа №12-1642-24 від 19.02.2025 в якому просила у строк до 06.03.2024 повідомити про вжиті заходи щодо захисту порушених інтересів держави у кримінальному провадженні №62024140160000072 від 22.03.2024 року чи намір вжиття таких, а також надати відомості про розрахунковий рахунок органу місцевого самоврядування, на який підлягає стягненню відповідна сума шкоди.
У відповідь, Ясінянська селищна рада направила прокуратурі лист від 28.02.2025 року, в якому просила здійснити представництво в суді законних інтересів держави в особі Ясінянської селищної ради відповідно до ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" про стягнення шкоди у розмірі 3259981,65 грн, завданої внаслідок неналежного виконання майстром лісу Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" державного спеціалізованого підприємства "Ліси України" своїх службових обов`язків. 
З аналогічним листом Закарпатська обласна прокуратура зверталась і до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області.
У відповідь Державна екологічна інспекція у Закарпатській області направила прокуратурі відповідні розрахунки розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев в межах Свидовецького лісництва. Також у вказаній відповіді зазначено, що Інспекцією заходи реагування, а саме здійснення претензійно-позовної роботи щодо відшкодування шкоди завданої навколишньому природному середовищу не проводилося.
За вказаних обставин апеляційний господарський суд приходить до висновку про те, що Закарпатська обласна прокуратура дотримала вимоги статті 23 Закону України «Про прокуратуру» щодо здійснення представництва в суді законних інтересів держави, належним чином обґрунтувала порушення інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області і Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області та необхідність їх захисту.
Щодо суті спору
Згідно зі статтею 1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.
Відповідно до статті 16 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.
За приписами частини 1, 3 статті 17 Лісового кодексу України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. Ліси надаються в постійне користування на підставі рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, прийнятого в межах їх повноважень.
Матеріалами справи підтверджується, що незаконна рубка дерев була проведена на території природно-заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України".
Відповідно до наказу №151 а від 26.01.2023 року у зв`язку з реорганізацією державного підприємства "Ясінянське лісомисливське господарство", а саме приєднання його до Державного Спеціалізованого Господарського Підприємства "Ліси України" перезакріплено лісові обходи за працівниками філії в розрізі структурних підрозділів Свидовецьке лісництво.
Згідно наказу Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" від 31.12.2024 року затверджено передавальні акти активів та пасивів на балансових та позабалансових рахунках, матеріалів лісовпорядкування та документів, які підтверджують речові права на земельні ділянки, нерухоме майно та інше по філіях, що координуються Карпатським лісовим офісом, зокрема філії «Ясінянське лісомисливське господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України».
Наказом Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" від 18.10.2024 року припинено філію "Ясінянське лісомисливське господарство державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України". Визначено прийняти на облік філії «Карпатський лісовий офіс» активів та пасивів, отриманих від філії "Ясінянське лісомисливське господарство" згідно із затвердженим передавальним актом.
Отже, за встановленими в ході розгляду цієї справи обставинами, ДП "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" ДП "Ліси України" є постійним лісокористувачем на земельній ділянці, де було виявлено незаконну порубку дерев.
Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 19 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку.
Статтею 64 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані, зокрема здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.
Згідно із частиною 1, 2 статті 86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів. Перелік протипожежних та інших заходів, вимоги щодо складання планів цих заходів визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері лісового господарства, органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.
Статтею 93 Лісового кодексу України завданнями контролю за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів є, зокрема запобігання порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасне виявлення таких порушень і вжиття відповідних заходів щодо їх усунення.
У цій справі судом встановлено, що від 02.11.2023 року слідчим Шостого слідчого відділу провів огляд території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва філії «Ясінянське лісомисливське господарство ДП «Ліси України», що підтверджується протоколом огляду, наявного у матеріалах справи.
Під час огляду, на території кварталу 13 виділу 5 Свидовецького лісництва, в зоні природно-заповідного фонду, виявлено пні дерев ознак відведення в рубку. На кореневих лапах вказаних пнів відсутні затиси та відтиски клейма, про відведення в рубку.
В ході огляду, за допомогою повіреної сертифікованої металевої рулетки, спеціалістом проведено заміри середніх діаметрів виявлених пнів дерев без ознак відведення в рубку (у сантиметрах), з розрахунку найбільшого та найменшого діаметра кожного пня та встановлено їх породи. Таким чином, в ході огляду виявлено 14 самовільно зрубаних пні дерев породи "Ялиця", із наступними середніми діаметрами: 38, 45, 50, 50, 53, 60, 62, 62, 70, 72, 87 та пні самовільно зрубаних вітровальних дерев породи "Ялиця" із наступними середніми діаметрами (у сантиметрах): 35, 42, 62.
Згаданий протокол підписано без зауважень особами, що брали участь в огляді місця території 02.11.2023 року, в тому числі і лісничим Свидовецького лісництва Піпаша В.В., майстром лісу Свидовецького лісництва Головчука Д.І. та майстром лісу Свидовецького лісництва Карабінюк В.Ю.
Відповідно до частини 1 статті 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону.
За положеннями частини 1 статті 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Згідно із частиною 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Зважаючи на наведені норми колегія суддів зазначає, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів. 
Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу, а відсутність визначеного чіткого переліку заходів не звільняє відповідача від необхідності та не спростовує можливості виконання ним заходів, необхідних і достатніх для виконання покладених на нього обов`язків.
Подібного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 19.02.2026 року у справі №918/612/25.
Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.
Відповідно до частини 1 статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 19.09.2024 року у cправі №918/1356/23.
Вище зазначено, що відповідно до висновку за результатами проведення ботанічної експертизи у кримінальному провадженні №62023140160000059 від 17.03.2023 року, на основі проведеного дослідження взірців вікових кернів із пнів зрубаних дерев та поряд ростучих дерев породи ялини звичайної відібраних в результаті огляду 02.11.2023 року у кварталі 13 виділ 5 Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" встановлено, що дерева, пні від яких виявлені в ході проведення огляду ймовірно були зрубані після завершення вегетації у дерев у осінньо-зимовий період 2022 - 2023 року.
Висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи у кримінальному провадженні №62023140160000059 від 12.02.2024 року встановлено, що рубка дерев на території природно-заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України" здійснювалася з порушення чинних на момент досліджуваної події нормативних актів. У висновку експертизи зазначено про те, що підтверджується розрахунково та документально розрахунки розміру збитків, завданих внаслідок незаконної рубки дерев на території природно-заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України", які розраховані Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області та становлять: 11 дерев у кварталі 13 виділі 5 - 2996432,10 грн; 3 вітровальних дерева у кварталі 13 виділі 5 - 263549,55 грн. До настання наслідків досліджуваної події, а саме незаконної рубки дерев на території природно-заповідного фонду у кварталі 13, виділі 5 Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України", з технічної точки зору спричинили дії службових осіб Свидовецького лісництва філії Ясінянське ЛМГ ДП "Ліси України", які не відповідали вимогам чинних галузевих нормативних актів, що безпосередньо регулюють правовий режим ведення лісового господарства в частині збереження природних ресурсів та охорони довкілля. Дослідженням поданих документів та матеріалів справи в межах спеціальних знань експерта з інженерно-екологічного виду досліджень встановлено, що дерева, пні від яких виявлені на території природно заповідного фонду у кварталі 13 виділі 5 Свидовецького лісництва філії "Ясінянське лісомисливське господарство" ДП "Ліси України" ймовірно були зрубані у осінньо-зимовий період 2022-23 років.
Щодо доводів апелянта про неналежність вказаних висновків за результатами проведення експертиз суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Відповідно до статті 73 Господарського процесуального закону України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно із частиною 1 статті 74 Господарського процесуального закону України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
У відповідності до частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Згідно із частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
За змістом статті 78 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.
За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Згідно із частиною 1, 2 статті 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Відповідно до статті 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу.
Отже, зважаючи на наведені вище норми процесуального закону колегія суддів вважає, що додані до справи висновки за результатами проведення експертиз відповідають критеріям, наведеним у ГПК України та можуть вважатися як одним із доказів, на підставі яких можна встановити обставини при розгляді цієї справи, чим спростовуються доводи апелянта про неналежність вказаних висновків.
Отже, матеріалами справи підтверджується наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення з боку відповідача, а також розрахунок шкоди, стягнення якої просить прокурор, підтверджується висновком експерта за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване рішення місцевого господарського суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального права із з`ясуванням усіх обставин, що мають значення для справи, а відтак суд першої інстанції правомірно стягнув з відповідача на користь Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області шкоду, заподіяну довкіллю внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в сумі 3259981,65 грн.
Колегія суддів вважає помилковими доводи апеляційної скарги про те, що обов`язок відшкодувати шкоду має бути покладений не на відповідача, а безпосередньо на майстра лісу, діяння якого спричинили наслідки у вигляді незаконної рубки 14 дерев, що встановлено вироком Рахівського районного суду від 17.06.2025 року по справі №305/910/24, оскільки, крім вищеописаних положень Лісового кодексу стосовно покладення обов`язку забезпечення охорони лісових насаджень саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев, обов`язок юридичної особи відшкодувати шкоду, завдану її працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків, передбачений також і частиною 1 статті 1172 Цивільного кодексу України.
За наслідками апеляційного перегляду оскарженого судового рішення судова колегія констатує, що доводи апелянта не знайшли свого підтвердження в ході розгляду апеляційної скарги. Ці доводи не спростовують висновків, наведених в рішенні Господарського суду Закарпатської області від 23.09.2025 року у справі №907/406/25.
Відповідно до ч.ч. 1-5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи. Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.
Відповідно до частини 1 статті 276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За наслідками апеляційного перегляду судова колегія констатує, що суд першої інстанції вірно встановив обставини, що мають значення для справи, надав належну оцінку дослідженим доказам, ухвалив законне, обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального і процесуального права, тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, оскаржуване рішення – без змін.
Судові витрати
З огляду на те, що суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, покладаються на скаржника відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись, ст. ст. 86, 197, 269, 270, 275, 276, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд – 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" в особі філії "Карпатський лісовий офіс" Державного спеціалізованого господарського підприємства "Ліси України" б/н від 17.10.2025 року (вх. № 01-05/3044/25 від 17.10.2025 року) залишити без задоволення, рішення Господарського суду Закарпатської області від 23.09.2025 року у справі №907/406/25 – без змін.
Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.
Справу повернути в Господарський суд Закарпатської області.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення.
Строки та порядок оскарження постанов (ухвал) апеляційного господарського суду визначені в § 1 глави 2 Розділу IV ГПК України.
Веб-адреса судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень: http//reyestr.court.gov.ua.

Головуючий суддя О.В. Зварич 

Суддя І.Ю. Панова

Суддя О.С. Скрипчук