ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
пр. Волі, 54а, м. Луцьк, 43010, тел./факс 72-41-10
E-mail: inbox@vl.arbitr.gov.ua Код ЄДРПОУ 03499885

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
 23 лютого 2026 року 	Справа № 903/945/25	

Господарський суд Волинської області у складі головуючої судді Бідюк С.В., за участі секретаря судового засідання Бортнюк М.В., розглянувши матеріали по справі
за позовом: Квартирно-експлуатаційного відділу міста Володимир, м. Володимир, Волинська обл.
до відповідача: Приватного підприємства “СЛМ-Пласт”, м. Житомир, Житомирська обл.
про стягнення 341 229,52 грн та зобов`язання вчинити дії,
за участю представників – учасників справи:
від позивача:  Ковальчук В.І.
від відповідача: Сіра А.В.

ВСТАНОВИВ:

29.09.2025 через підсистему “Електронний суд” надійшла позовна заява (сформована 26.09.2025) Квартирно-експлуатаційного відділу міста Володимир до Приватного підприємства “СЛМ-Пласт” про:
- стягнення 317 950,68 грн, з яких: 223 747,19 грн пені, 93 527,49 грн штрафу, 676 грн 3% річних;
- зобов`язання виконати вимоги п.п. 6.3.21 п. 6.3 договору підряду на виконання робіт від 23.04.2024 №205. 
Ухвалою суду від 01.10.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі 29.10.2025 о 11:00 год. Встановлено: відповідачу - строк не пізніше ніж протягом 15 календарних днів з дня вручення цієї ухвали подати суду відзив на позов і всі документи, що підтверджують заперечення проти позову при їх наявності, який відповідатиме приписам статті 165 ГПК України. Одночасно копію відзиву з долученими до нього документами надіслати позивачу, докази відправки надати суду; строк не пізніше ніж протягом 5 календарних днів з дня отримання відповіді на відзив подати суду заперечення на відповідь на відзив з доказами надіслання позивачу; позивачу - строк не пізніше ніж протягом 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов подати відповідь на відзив з доказами надіслання відповідачу. 
Відповідач ухвалу суду отримав 01.10.2025.
Строк для подання відзиву – по 16.10.2025.
У відзив від 16.10.2025 відповідач у задоволенні позову просить відмовити. Зазначає, що генпідрядником отримана затверджена проектно-кошторисна документація лише в січні 2025 року. Роботи за Договором розпочалися у травні 2024 року, проте вже у червні 2024 року виконання робіт було призупинене з вини замовника у зв`язку з коригуванням проектно-кошторисної документації. Відповідно до умов договору обов`язок щодо забезпечення будівельних робіт по об`єкту проектно-кошторисною документацією покладений на замовника. Проектна-кошторисна документація визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Саме від своєчасного забезпечення будівельних робіт по об`єкту проектно-кошторисною документацією залежить виконання робіт у встановлені строки та обсяги, передбачені договором. Однак незважаючи на укладання договору 23.04.2024 та початок робіт в травні 2024 року, замовником передано проектно-кошторисну документацію лише у січні 2025 року (більше 6 місяців). До моменту передачі проектно-кошторисної документації відповідач не мав правових підстав визначених у ст. 877 ЦК України та фактичних підстав для виконання повного обсягу і змісту робіт на обєкті, оскільки відсутність затвердженої проектно-кошторисної документації унеможливлювала визначення остаточних обсягів, технологічних рішень та вартості робіт. Таким чином, затримка у виконанні робіт по капітальному ремонту будівлі № 54/12 (казарма) зумовлена виключно діями позивача, який своєчасно не забезпечив затвердження проектно-кошторисної документації, чим призупинив процес будівництва та створив перешкоди у належному виконанні відповідачем своїх зобов`язань за договором. Вказує, що контролювати дотримання ПП “СЛМ ПЛАСТ” графіку виконання робіт за договором підряду №205 від 23.04.2024 не є обов`язком інженера технічного нагляду. Відповідач неодноразово письмово та усно повідомляв позивача про об`єктивні перешкоди, які унеможливлювали виконання робіт, що підтверджується відповідними листами, зокрема про відсутність технічної документації або виконавчих схем які є невід`ємною частиною проектно-кошторисної документації (лист від 09.04.2025 № 09/04, від 11.04.2025 №11/04), про виявлені недоліки після робіт попередніх підрядників та відсутність у кошторисі робіт по демонтажу зазначених недоліків без демонтажу яких неможливо приступити до роботи по шпаклюванню мінеральною шпаклівкою стін та перегородок (Лист від 10.04.2025 №10/4). Позивач сам собі суперечить в частині розірвання договору з 17.08.2025, оскільки останнім 18.07.2025 року фактично за 29 днів до дати розірвання договору, було узгоджено та підписано Новий календарний графік робіт за яким відповідач приступив до виконання будівельних робіт, тому відповідач фізично не міг з 18.07.2025 по 17.08.2025 вчините прострочення у виконані зобов`язань за графіком на 30 календарних днів. 77. Крім того станом на 06.08.2025 у позивача були відсутні підстави для розірвання договору в односторонньому порядку. Позовна вимога “зобов`язати Приватне підприємство “СЛМ ПЛАСТ” виконати вимоги пп.6.3.21 п.6.3 договору підряду на виконання робіт від 23.04.2024 №205” є неефективним та неналежним способом захисту, оскільки не містить ідентифікації документів та конкретизації дій, які повинен вчинити відповідач, а лише містить загальне посилання на пункт договору. У зв`язку з відсутністю детального розрахунку у підприємства відсутня можливість зробити контррозрахунок.
Позивач відзив відповідача отримав 17.10.2025.
Строк для подання відповіді на відзив – по 22.10.2025.
У відповіді на відзив від 21.10.2025 позивач зазначає, що відповідачу було передано на виконання вимог договору об`єкт та проектно-технічну документацію без зауважень, а Генпідрядник був з нею ознайомлений є запис у Загальному журналі робіт про дату початку робіт, а саме 22.05.2024. Даний факт свідчить про початок виконання відповідачем робіт, а отже й про відсутність претензій щодо передачі проектно-кошторисної документації. Відсутність підпису відповідача в акті приймання (передачі) будівлі 12 (казарма) військового містечка №54 для проведення капітального ремонту м. Луцьк, вул. Стрілецька, 12, свідчить про отримання відповідачем документу, однак залишення його без належного реагування. А фактичне виконання відповідачем робіт за договором, підтверджує те, що об`єкт було прийнято відповідачем. Документів, що свідчать про зупинення робіт на період коригування проектно-кошторисної документації у КЕВ м. Володимир, в тому числі протягом вказаного періоду, а саме з червня 2024 по вересень 2024 року, відсутні. КЕВ м. Володимир, в свою чергу, не призупиняв виконання робіт на об`єкті. Також, варто зазначити, що коригування було здійснено не усіх видів та етапів робіт, а лише їх частини. У відзиві відсутні обґрунтування неможливості виконання відповідачем інших робіт за договором під час здійснення коригування ПКД. Посилання на невиконання позивачем прохання щодо перегляду строків виконання робіт є безпідставним, оскільки до договору між сторонами укладено додаткові угоди 1, 4, 5, 6, якими були, в тому числі погоджені строки виконання робіт за договором, що підписувались відповідачем і тим самим ним погоджувались. Викладений у новій редакції календарний графік виконання робіт згідно додаткової угоди №6 до договору містить зміну строків лише щодо частини етапів робіт. Інші етапи робіт що не були виконані в строк та на які було нараховано штрафні санкції за порушення строків виконання робіт залишилися без змін щодо строків їх виконання, що було погоджено відповідачем.
Відповідач відповідь на відзив отримав 22.10.2025.
Строк для подання заперечень на відповідь на відзив – по 27.10.2025.
Заперечення на відповідь на відзив на адресу суду не надходили.
У судовому засіданні представниця відповідача зазначила, що з долученого до позовної заяви розрахунку не можливо перевірити правильність його нарахування у зв`язку з відсутністю періоду, пояснень суми, на яку здійснюється кожне окреме нарахування тощо, що позбавляє підприємство можливості здійснити конррозрахунок. 
Представниця позивача зазначила про можливість подання розгорнутого розрахунку.
Враховуючи вищевикладене, відсутність належного та розгорнутого розрахунку штрафних санкцій, що позбавляє суд та відповідача можливості перевірити правильність його нарахування, з метою повного та всебічного розгляду справи, суд протокольною ухвалою від 29.10.2025 підготовче засідання відклав та зобов`язав позивача надати розгорнутий розрахунок штрафних санкцій.
На адресу суду від позивача надійшли додаткові пояснення від 11.11.2025 щодо розрахунку позовних вимог.
У заяві від 13.11.2025 у зв`язку із збільшення розміру позовних вимог позивач просить стягнути з відповідача 340 553,52 грн за порушення строків виконання робіт згідно договору підряду на виконання робіт від 23.04.2024 №205, з яких розмір пені становить 240 536,27 грн, розмір штрафу – 100 017,25 грн а також 3% річних у розмірі 676.00 грн.
У судовому засіданні представниця відповідача заявила усне клопотання про відкладення підготовчого засідання з метою ознайомлення з поясненнями та заявою позивача, та подання відповідних контррозрахунків.
Згідно із ч. 1 ст. 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є, зокрема остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу.
Заслухавши у судовому засіданні пояснення представниці відповідача, з метою повного та всебічного розгляду справи, виконання мети підготовчого провадження, зокрема, але не виключно, надання відповідачу можливості ознайомитись з поданими позивачем поясненнями та заявою про збільшення розміру позовних вимог та висловити відповідні міркування, суд протокольною ухвалою від 19.11.2025 відклав підготовче засідання в межах строків підготовчого провадження на 26.11.2025 о 15:00 год. 
25.11.2025 надійшли пояснення відповідача, згідно яких визнає визнання позовні вимоги в частині нарахування штрафних санкцій в розмірі пені 87 655,59 грн., штрафу 33847,75 грн. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача 219 050,18 грн. штрафних санкцій, в тому числі 152 880,68 грн. пені та 66 169,5 грн. штрафу. При стягненні визнаної відповідачем суми штрафних санкцій застосувати норми ч. 3 ст. 551 ЦК України, ч. 1 ст. 233 ГК України, зменшити розмір неустойки на 50% від визнаної відповідачем суми. Зазначає, що згідно умов договору одиницею для розрахунку штрафних санкцій є виключно вартість будівельних робіт без врахування будівельних матеріалів та 20% ПДВ. Нарахування штрафних санкцій: пені в розмірі 0,2 відсотки від вартості невиконаних робіт та штрафу в розмірі 7% від вартості невиконаних будівельних робіт по локальному кошторису на будівельні роботи № 06-01-01 та №06-02-01, № 02-01-06 є безпідставним, оскільки такі роботи не були виконанні саме з вини позивача.
Як передбачено положенням частини 1 статті 191 ГПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. 
Згідно з частиною 2 статті 13 ГПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 4 статті 13 ГПК України).
Судом встановлено, що часткове визнання позову уповноваженим представником відповідача відповідає вимогам статті 191 Господарського процесуального кодексу України та такі дії останнього не суперечать законодавству та не порушують прав і охоронюваних законом інтересів інших осіб.
Відтак суд дійшов висновку про прийняття визнання відповідачем позову в частині стягнення 87 655,59 грн пені та 33 847,75 грн штрафу.
У клопотанні від 10.12.2025 відповідач просить зупинити провадження у справі до вступу в законну силу рішення по справі № 903/1058/25 за позовом Приватного підприємства “СЛМ-ПЛАСТ” до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Володимир про визнання недійсним правочину щодо односторонньої відмови від договору підряду №205 від 23.04.2024, що вчинений Квартирно-експлуатаційним відділом міста Володимир відповідно до листа від 06.08.2025.
З метою повного та всебічного розгляду справи, надання учасникам справи можливості ознайомитись з поданими поясненнями/клопотанням, суд протокольною ухвалою від 11.12.2025 підготовче засідання відклав на 18.12.2025 о 10:30 год.
15.12.2025 надійшли заперечення позивача на клопотання відповідача про зупинення провадження у даній справі. Зазначає, що розгляд даної справи є можливим і не залежить від розгляду справи № 903/1058/25.
Аналізуючи питання зупинення провадження у господарській справі, суд виходить з того, що цей правовий інструмент процесуального законодавства зумовлює тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи та щодо яких неможливо передбачити їх усунення.
Положення статті 227 ГПК України передбачають обов`язок суду зупинити провадження у справі.
Пункт п`ятий частини першої статті 227 ГПК України, визначає, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках: об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
Провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 5 частини першої статті 227 цього Кодексу до набрання законної сили судовим рішенням, від якого залежить вирішення справи (пункт четвертий частини першої статті 229 ГПК України).
Досліджуючи питання дотримання судом під час зупинення провадження норм процесуального права, зокрема, пункту 5 частини першої статті 227 ГПК України, суд виходить з системного аналізу цього пункту через призму завдань та основних засад господарського судочинства, закріплених у частині першій, пунктах 1, 4, 10, 11 частини третьої статті 2 ГПК України, а також умов застосування цього пункту, якими є:
- об`єктивна неможливість розгляду цієї справи до вирішення іншої справи; тобто, неможливість для суду самостійно встановити обставини, які встановлюються судом у іншій справі;
- пов`язаність справи з іншою, в якій суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на докази у цій справі, зокрема, факти, що мають преюдиційне значення;
- обґрунтованість судового рішення, в якому має бути проаналізовано, чи дійсно від наведених обставин залежить вирішення спору в цій справі, та належно мотивовано, що зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи зумовлюється виявленням в ній саме обставин, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені в цьому процесі, але мають значення для справи, провадження у якій зупинено і саме це і є першопричиною перешкоди у здійсненні правосуддя в справі, що зупиняється.
Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені в цьому процесі, але мають значення для справи, провадження у якій зупинено.
Зазначене дає підстави для висновку про те, що: по-перше, провадження у справі слід зупиняти лише за наявності беззаперечних підстав для цього; по-друге, під неможливістю розгляду справи до вирішення іншої справи необхідно розуміти те, що обставини, які розглядаються в такій справі, не можуть бути встановлені судом самостійно через обмеженість своєї юрисдикції щодо конкретної справи внаслідок непідвідомчості, обмеженості предметом позову, неможливості розгляду тотожної справи, черговості розгляду вимог тощо; по-третє, обов`язкова пов`язаність справи, що зупиняється, з іншою, в якій суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на докази у цій справі, зокрема, факти, що мають преюдиційне значення.
Таким чином, для вирішення питання про зупинення провадження у справі з огляду на вимоги пункту 5 частини першої статті 227 ГПК України суд повинен у кожному конкретному випадку з`ясувати:
- чи існує вмотивований зв`язок між предметом судового розгляду у справі, яка розглядається судом, з предметом доказування в конкретній іншій справі, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства;
- чим обумовлюється об`єктивна неможливість розгляду цієї справи з вказівкою на обставини, які встановлюються судом в іншій справі.
Вказаний висновок суду узгоджується із постановою Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2022 у справі № 357/10397/19.
Водночас, за приписами пункту 5 частини першої статті 227 ГПК України суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду. Подібні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 17.04.2019 у справах № 924/645/18 та № 910/23396/16, від 15.05.2019 у справі № 904/3935/18, від 20.12.2019 у справах № 910/13234/18 та № 910/759/19, від 29.04.2020 у справі № 903/611/19, від 18.05.2020 у справі № 905/1728/14-908/4808/14, від 04.12.2020 у справі № 917/514/19, від 25.03.2021 у справі № 873/148/20, від 12.05.2021 у справі № 922/2838/20.
Предметом у даній справі є стягнення 340 553,52 грн штрафних санкцій та зобов`язання виконати вимоги п.п. 6.3.21 п. 6.3 договору підряду на виконання робіт від 23.04.2024 №205.
Водночас предметом спору у справі № 903/1058/25 є визнання недійсним правочину щодо односторонньої відмови від договору підряду №205 від 23.04.2024, вчиненого листом від 06.08.2025.
Тому в межах даної справи суд може самостійно встановити наявність чи відсутність обставин, які слугують підставою для стягнення з відповідача заборгованості за договором підряду №205 від 23.04.2024, зобов`язання відповідача вчинити певні дії, дати оцінку поданим сторонами доказам та зробити висновок про задоволення чи відмову в задоволенні позову. 
При цьому посилання відповідача на те, що у справі № 903/1058/25 розглядаються вимоги Приватного підприємства “СЛМ-Пласт” до Квартирно-експлуатаційного відділу міста Володимир про визнання недійсним правочину щодо односторонньої відмови від договору підряду №205 від 23.04.2024, вчиненого листом від 06.08.2025, не свідчать про неможливість розгляду даної справи, зважаючи на презумпцію правомірності правочину, визначену приписами статті 204 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).
Отже, у цьому випадку відсутня об`єктивна неможливість розгляду справи № 903/945/25 до вирішення справи № 903/1058/25, в зв`язку із чим суд протокольною ухвалою від 18.12.2025 у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі відмовив, закрив підготовче провадження, розгляд справи по суті призначив на 13.01.2026 о 14:00 год.
Заслухавши у судових засідання пояснення представників позивача та відповідача з посиланням на заяви по суті спору, розгляд справи по суті не одноразово відкладався протокольними ухвалами від 13.01.2026, 28.01.2026.
Після стадії судових дебатів, суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення.
Суд протокольною ухвалою від 12.02.2026 відклав ухвалення та проголошення судового рішення у справі на 23.02.2026 о 14:00 год.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, господарський суд, -
в с т а н о в и в:

23.04.2024 між Квартирно-експлуатаційним відділом міста Володимир (замовник) та ПП «СЛП-Пласт» (генпідрядник/підрядник) укладено договір підряду №205 (том 1, а.с. 11-17).
Згідно Розділу І договору предметом договору є виконання робіт з «Капітальний ремонт будівлі м. Луцьк (коригування)» (код ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи) (об`єкт), що здійснюється за рахунок коштів державного бюджету України. Обсяг робіт сторони визначили у додатках №№1, 3 до договору Генпідрядник взяв на себе зобов`язання власними і залученими силами та засобами виконати та здати роботи згідно договірної ціни (додаток 1) та Календарного графіку (додаток 3) у 2024-2025 роках по об`єкту, а КЕВ м. Володимир - прийняти та оплатити вказані роботи (п. п. 1.1, 1.2). 
Відповідно до п. 3.1 ціна договору становить 17 537 133,99 грн, у тому числі ПДВ 2922855,67 грн. Ціна договору на 2024 рік становила 4 085 780 грн, у тому числі ПДВ– 680963,33 грн та відповідає Додатку №2.
У п. 5.1.1 договору визначено, що строк виконання робіт на об`єкті визначається відповідно до Календарного графіку виконання робіт (додаток 3), але не пізніше 31.12.2025. Початок та закінчення видів робіт, етапів робіт визначається календарним графіком виконання робіт.
Згідно із п. 5.1.3 договору Генпідрядник повинен розпочати виконання робіт за договором протягом 5 календарних днів з дня прийняття об`єкту та проектно-кошторисної документації; завершити виконання робіт, підготувати об`єкт для передачі в експлуатацію та передати його замовнику відповідно до умов договору не пізніше 31.12.2025, виконавчою документацією по об`єкту, у тому числі акти приймання-передачі будівельних робіт за формою КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3.
Перегляд строків виконання робіт та передача об`єкта замовнику в експлуатацію може здійснюватися за умови підписання сторонами відповідної додаткової угоди до договору (з обґрунтуванням обставин, що його спричинили) (п. 5.1.5 договору). 
Обставинами, які перешкоджають дотриманню визначених договором строків виконання робіт, прийняття в експлуатацію закінченого будівельного об`єкта, які не залежать від генпідрядника і дають йому правом вимагати від замовника перегляду цих строків у разі, якщо генпідрядник протягом 3 днів письмово сповістив замовника про їх появу, можуть бути обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини); обставини, за які відповідає замовник, зокрема відсутність коштів на фінансування будівництва об`єкта; незабезпечення будівництва об`єкта затвердженою проєктно-кошторисною документацією чи дозвільною документацією; затримка у виконанні замовником інших взятих на себе за договором зобов`язань; необхідність виконання додаткових робіт тощо; внесення замовником змін до проєктно-кошторисної документації (п. 5.1.6 договору). 
Згідно п. 5.3.2 договору передача не комплектної проєктно-кошторисної документації, а також проєктно-кошторисної документації, що не відповідає вимогам чинного законодавства, будівельним нормам, правилам, стандартам не дозволяється. 
Генпідрядник зобов`язаний забезпечувати виконання робіт по об`єкту необхідними матеріально-технічними та енергетичними ресурсами (п. 5.3.3 договору). 
Відповідно до п. 6.2. договору Замовник має право:
- достроково, без відшкодування збитків генпідряднику розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши генпідрядника цінним листом із описом вкладення, надісланого на юридичну адресу генпідрядника, за 10 календарних днів до дати розірвання, у разі якщо: генпідрядник більш ніж на 30 календарних днів порушив строк завершення виконання робіт будь якого етапу, визначеного у п. 5.1.1 договору (п. 6.2.1, 6.2.1.2); 
- вимагати від генпідрядника своєчасного та якісного виконання робіт на об`єкті, передачі об`єкта відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства (п. 6.2.4); 
- за умови несвоєчасного чи неякісного виконання генпідрядником зобов`язань за договором, вимагати від нього сплати, визначених умовами договору, штрафних санкцій (п. 6.2.6). 
Відповідно до п. 6.3 Генпідрядник зобов`язаний, зокрема:
- протягом 5 календарних днів після підписання сторонами договору прийняти від замовника з оформленням відповідного акту приймання-передачі об`єкту та проєктно-кошторисної документації на об`єкт (п. 6.3.1); 
- у випадку порушення взятих на себе зобов`язань сплатити замовнику визначені умовами договору штрафні санкції (п. 6.3.14); 
- протягом 10 днів, з дати отримання від замовника повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку, передати йому згідно п. 5.2 договору виконані будівельні роботи та очищений від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень тощо об`єкт, проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію, акти на приховані роботи, виконавчі схеми тощо (п. 6.3.21); 
- до початку виконання робіт ознайомитись з проєктно-кошторисною документацією на відповідність видів та обсягів робіт діючим будівельним нормам, стандартам та іншим нормативно-правовим актам. У разі виявлення невідповідностей терміново повідомити замовника про виявлені факти (п. 6.3.23). 
Згідно п. 7.4 договору за порушення строків виконання робіт по будь якому із етапів, визначених додатком №3, з генпідрядника стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення, не виконання за кожен день прострочення, а за прострочення робіт понад 30 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від вартості таких робіт. 
Замовником надсилається генпідряднику претензія з вимогою сплатити штрафні санкції, нараховані згідно п. 7.4 договору, цінним листом із описом вкладення, надісланого його на юридичну адресу (п. 7.7 договору). 
Договір набирає чинності з дати його підписання сторонами та діє до 31.12.2025, а в частині своїх зобов`язань та взаємних розрахунків – до їх повного виконання сторонами (п. 10.1 договору).
Додатком №1 до договору сторонами визначено договірну ціну (том 1, а.с. 18-19).
Додатком №3 до договору визначено календарний графік виконання робіт (том 1, а.с. 20).
Додатком №4 визначено план фінансування робіт по об`єкту (том 1, а.с. 21).
У матеріалах справи наявний акт приймання (передачі) будівлі 12 (казарма) військового містечка №54 для проведення ПП «СЛМ-Пласт» капітального ремонту м. Луцьк, вул. Стрілецька 12. В той же час, казаний акт не містить дати передачі об`єкта відповідачу (том 2, а.с. 23).
Згідно загального журналу робіт ПП «СЛМ-Пласт» роботи по капітальному ремонту спірного об`єкта фактично розпочалися 22.05.2024 (том 2, а.с. 24-36).
Частиною першою статті 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Частиною першою статті 850 ЦК України передбачено, що замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду.
Відповідно до статті 851 ЦК України підрядник має право не розпочинати роботу, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріалу, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником.
Відповідно до частини першої статті 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.
Згідно з частиною першою статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.
Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Судом встановлено, що сторонами підписано довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат, акти приймання виконаних будівельних робіт за період з червня 2024 року по червень 2025 року (том 1, а.с. 76-120).
За змістом частини першої статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.
Обов`язок замовника сприяти підрядникові у виконанні роботи і право підрядника не розпочинати роботу, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріали, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником передбачені частиною першою статті 850 та статтею 851 цього ж Кодексу.
У постанові від 28.05.2020 у справі № 910/6217/19 Верховний Суд зазначив, що при вирішенні спорів щодо належного та своєчасного виконання договорів підряду як зі сторони замовника, так і підрядника, суди повинні надавати оцінку вжитим сторонами підрядного зобов`язання діям на його виконання у їх сукупності. 
Як виснував Верховний Суд у постанові №910/15043/22 від 28.02.2024, неможливо розглядати порушення підрядником термінів виконання робіт без дослідження своєчасності та повноти виконання своєї частини зобов`язань замовником. Адже кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку (частина перша статті 613 ЦК України).
Згідно з п.п. 5.1.6. Розділу V Договору, обставинами, які перешкоджають дотриманню визначених договором строків виконання робіт, прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, які не залежать від генпідрядника і дають останньому право вимагати від замовника перегляду цих строків у разі, якщо генпідрядник протягом 3 (трьох) днів письмово сповістив замовника про їх появу можуть бути: обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини); обставини, за які відповідає замовник, зокрема: відсутність коштів на фінансування будівництва об`єкта; незабезпечення будівництва об`єкта затвердженою проектно-кошторисною чи дозвільною документацією; затримка у виконанні Замовником інших взятих ним на себе за договором зобов`язань; необхідність виконання додаткових робіт тощо; внесення замовником змін до проектно-кошторисної документації. 
Відповідно до п.п. 5.3.1. Розділу V договору, забезпечення робіт по об`єкту проектно-кошторисною документацією здійснюється замовником.
Згідно з п.п. 5.6.2. Розділу V договору, генпідрядник зобов`язаний у визначеному договором порядку інформувати замовника про: а) хід виконання робіт, у тому числі про порушення графіку їх виконання (причини, заходи щодо усунення відхилення тощо); б) забезпечення виконання робіт матеріальними ресурсами; в) залучення до виконання робіт працівників відповідної кваліфікації; г) результати здійснення контролю за якістю виконуваних робіт, використання матеріальних ресурсів; д) загрозу невиконання або несвоєчасного виконання договору з вини замовника; е) випадки пошкодження або знищення об`єкта або майна замовника.
Таким чином, відповідно до умов договору на замовника покладено обов`язок забезпечити генпідрядника затвердженою проектно-кошторисною документацією, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт та такою що відповідає вимогам чинного законодавства, будівельним нормам, правилам, стандартам.
Листом вих № 0606-1ю/2024 від 06.06.2024 відповідачем повідомлено позивача, що під час виконання робіт відповідачем було виявлено необхідність заміни в межах договірної ціни ряду робіт на аналогічні, що призведе до їх якісного виконання та скорочення термінів роботи. Повідомлено, що виїзною комісією за участю представника замовника, підрядника, Технічного нагляду, авторського нагляду та балансоутримувача встановлено необхідність внести зміни в проектно-кошторисну документацію згідно наданого дефектного акту та доповнити проектно-кошторисну документацію роботами та матеріалами на здійснення робіт з підключення теплових, водопостачальних робіт, відведення каналізації (том 2, а.с. 44).
Позивачем з червня 2024 було розпочато процедуру з коригування проектно-кошторисної документації по вересень 2024 року, у зв`язку з чим будівельні роботи були призупинені з червня по вересень 2024 року. 
09.09.2024 між замовником та підрядником укладено Додаткову угоду № 1 до Договору. Відповідно до п. 1 якої, сторони дійшли згоди, у зв`язку з коригуванням проектно кошторисної документації та відповідно до п. 3.3. Договору № 205 від 23.04.2024, викласти п. 3.1 Договору у наступній редакції: 3.1. Ціна Договору становить 14 802 512,43 гривень, у тому числі ПДВ - 2 467 085,41 гривень та відповідає Додатку № 1. Ціна Договору на 2024 рік становить 4 085 780,00 грн, у тому числі ПДВ - 680 963, 33 грн та відповідає Додатку 2. Згідно з п. 2 сторони внесли зміни у Додаток № 1, 2, 3, 4 до Договору, у зв`язку з коригуванням проектно-кошторисної документації та виклали їх у новій редакції. 
Таким чином, у зв`язку з коригуванням проектно-кошторисної документації зі сторони замовника сторонами зменшено ціну договору на 2 734 621,56 грн та змінено Календарний графік виконання робіт. 
14.10.2024 позивачем надіслано відповідачу лист № 20/3267, в якому позивач зазначає наступне, “Фінансування робіт проводиться за планом, який є невід`ємною частиною Договору. Згідно пункту 3.1. вказаного Договору, договірна ціна на 2024 рік становить 4 085 780,00 грн., однак станом на 11.10.2024 року в поточному році освоєно лише 970 537,65 грн. Залишились не освоєними кошторисні призначення на 2024 рік у розмірі 3 115 242, 35 грн. Просимо Вас у найкоротші терміни надати КЕВ м. Володимир акти виконаних робіт, підтверджуючі документи щодо виконання договірних зобов`язань по вище вказаному об`єкту, вказати причини, що перешкоджають дотримання графіку виконання робіт та виконання зобов`язань за Договором, а також прискорити виконання будівельно монтажних робіт на об`єкті” (том 2, а.с. 56). 
05.11.2024 між сторонами укладено Додаткову угоду № 3 до Договору підряду № 205 від 23.04.2024, відповідно до п. 1 якої сторони дійшли згоди викласти п.3.1 Договору у наступній редакції: “3.1. Ціна Договору становить 14 802 512,43 гривень, у тому числі ПДВ - 2 467 085,41 гривень та відповідає Додатку № 1. Ціна Договору на 2024 рік становить 1 415 780,00 грн, у тому числі ПДВ - 235 963, 33 грн та відповідає Додатку № 2. Згідно з п. 2 сторони дійшли згоди внести зміни у Додаток № 2,3,4 до Договору та викласти їх у новій редакції. 
Відповідно до Угоди 3 було зменшено ціну Договору на 2024 рік з 4 085 780,00 грн. до 1415780,00 грн, та внесено зміни у Додатки до Договору, зокрема в Календарний графік виконання робіт.
У листі № 0811/1 від 08.11.2024, направленому позивачу, відповідачем повідомлено, що у зв`язку з початком процедуру коригування проектно-кошторисної документації замовником, підприємством зупинено виконання робіт з червня 2024 року по вересень 2024 року (том 2, а.с. 46).
КЕВ м. Володимир (замовник) та ФОП Думицьким В.В. (виконавець) укладено договір на виконання робіт із технічного нагляду за будівництвом №251, згідно умов якого замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання по виконанню робіт – здійснення технічного нагляду об`єкту «Капітальний ремонт будівлі №54/12 (казарма) м. Луцьк» (коригування), що розташований за адресою вул. Стрілецька, 12 в/м №54, м. Луцьк, Волинської області (п. 1.1). Технічний нагляд полягає у здійсненні контролю за дотриманням проєктних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю, вартістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва об`єкта (п. 1.2). Строк дії договору - до 31.12.2025 (п. 10.1) (том 1, а.с. 41-48).
Згідно листа ФОП Думицького В.В. від 12.11.2024, надісланого на адресу КЕВ м. Володимир, за результатами перевірки об`ємів робіт на об`єкті зазначеним роботам у актах приймання виконаних будівельних робіт встановлено (том 1, а.с. 51 на звороті):
- зазначені в акті б/н віза 2024 рік, складеного згідно ЛК 02-01-03 загальнобудівельні роботи, розділ – демонтажні роботи та ЛК 02-01-06 електротехнічні роботи, розділ – демонтажні роботи, роботи на об`єкті не виконувались і відповідно до огляду не пред`являлись;
- зазначені в акті б/н віза 2024 рік, складеного згідно ЛК 02-01-01 ремонт покрівлі, розділ – улаштування перекриття, примітка улаштування слухових вікон, роботи на об`єкті виконані не в повному обсязі, фактична квадратура встановлених вікон (4 штуки) не відповідає зазначеним в актах об`ємам, не надані для ознайомлення паспорти виробу на віконні конструкції. Розділ – демонтажні роботи: зазначені демонтажні роботи не виконувались і відповідно до огляду не пред`являлись. Розділ – заповнення прорізів, примітка дверей – вхідні двері арочного типу в комплекції зі склопакетом не відповідають ДБН В.2.6-31:2021.
Протоколом №2 від 25.11.2024 службової наради щодо виконання робіт на спірному об`єкті, за присутності представників КЕВ м. Володимир, ПП «СЛМ-Пласт», ТОВ «КБ Архпростір», ФОП Думицького В.В. вирішено: встановити узгоджений замовником перелік робіт, що повинен виконати підрядник на об`єкті до 15.12.2024 (том 1, а.с. 50): 
- демонтажні роботи;
- штукатурка поверхонь стін в середині будівлі цементно-вапняним або цементним розчином по каменю та бетону;
- заповнення дверних прорізів готовими дверними блоками з металопластику у кам`яних стінах;
- улаштування слухових вікон;
- обшивання слухових вікон.
Встановлено вимогу до Підрядника організувати виконання робіт на об`єкті “Капітальний ремонт будівлі №54/12 (казарма) м. Луцьк (коригування) згідно Договірної ціни та Календарного графіку виконання робіт, що є невід`ємними додатками до Договору від 23.04.2024 № 205; Замовнику - прийняти виконані роботи та оплатити їх.
19.12.2024 між позивачем та відповідачем укладено додаткову угоду № 4 до договору підряду № 205 від 23.04.2024, відповідно до п. 1 якої сторони дійшли згоди викласти п. 3.1 договору у наступній редакції: Ціна договору становить 14 802 512,43 гривень, у тому числі ПДВ - 2 467 085,41 гривень та відповідає додатку № 1. Ціна договору на 2024 рік становить 1 264 354,23 грн у тому числі ПДВ - 210 725,71 грн та відповідає додатку №2.” Пунктом 2 сторони дійшли згоди внести зміни у додаток №2, 3, 4 до договору та викласти їх у новій редакції, що додається. 
Таким чином, зменшено ціну договору на 2024 рік з 1 415 780,00 грн до 1 264 354,23 грн та внесено зміни у додатки до договору, зокрема в Календарний графік виконання робіт.
01.01.2025 складено акт передачі на капітальний ремонт, реконструкцію та модернізацію основних засобів: будівля № 54/12 (казарма) м. Луцьк від 01.01.2025 відповідно до якого позивачем було передано відповідачу разом з об`єктом капітального ремонту затверджену технічну та проектно-кошторисну документацію (том 2, а.с. 22). 
В той же час, фактична передача затвердженої технічної та проектно-кошторисної документації відповідачу відбулась 13.01.2025 та 14.01.2025, що підтверджується листом позивача №20/296 від 05.02.2025 (том 2, а.с. 41).
Таким чином генпідрядником отримана затверджена проектно-кошторисна документація лише в січні 2025 року.
У подальшому, відповідачем на адресу позивача направлено лист 15/1 від 15.01.2025 з проханням до роз`яснення виконання робіт в частині будівельних та електромонтажних рішень (том 2, а.с. 57).
Позивачем у листі від 21.01.2025 № 20/210 розглянуто прохання щодо роз`яснення виконання робіт, надано ТОВ “КБ Архпростір” з роз`ясненнями виконання відповідних підрядних робіт (том 2, а.с. 62).
11.02.2025 між сторонами укладено додаткову угоду № 5 до договору підряду від 23.04.2024 № 205, відповідно до п. 1 якої сторони дійшли згоди викласти п. 3.1 договору підряду від 23.04.2024 року № 205 у наступній редакції: “3.1. Ціна договору становить 14802512,43 грн, у тому числі ПДВ - 2 467 085, 41 грн та відповідає додатку № 1. Вартість виконаних робіт у 2024 році становить 1 264 354,23 грн, у тому числі ПДВ - 210 725,71 грн та відповідає додатку № 2. Ціна Договору на 2025 рік становить 2 970 021, 92 грн, у тому числі ПДВ - 495 003,65 грн. Визначено, що у 2025 році оплата виконаних робіт буде здійснюватися із Державного бюджету в сумі 2 970 021,92 грн, у тому числі ПДВ - 495 003,65 грн. Змінено строк дії договору - до 31.12.2026, а в частині своїх зобов`язань та взаємних розрахунків до їх повного виконання сторонами.
Згідно позовної заяви 07.02.2025 між КЕВ м. Володимир (замовник) та ФОП Войтовичем (виконавець) укладено договір на виконання робіт із технічного нагляду за будівництвом №87.
19.02.2025 відбулася службова нарада, що оформлена протоколом № 3 службової наради щодо виконання робіт на об`єкті, на якій вирішено дотримуватися умов договору №205 від 23.04.2024 року на об`єкті “Капітальний ремонт будівлі № 54/12 (казарма) м. Луцьк (коригування)”; роботи на об`єкті проводити згідно графіка виконання робіт; замінити роботи в кошторисі (в межах одного розділу) шляхом заміни частини демонтажних робіт, наявних в кошторисі, на роботи, які не враховані в ПКД 2024 року.
19.03.2025 відповідачем на адресу позивача скеровано лист №19/1 з питаннями щодо виконання робіт від виконавців робіт по будівельній частині та частині електромонтажних рішень (том 2, а.с. 61).
Позивачем 27.03.2025 листом № 20/845 надано роз`яснення від ТОВ “КБ АРХПРОСТІР» щодо поставлених відповідачем запитань (том 2, а.с. 66).
01.04.2025 відбулася службова нарада, що оформлена протоколом № 4 службової наради щодо виконання робіт на об`єкті, на якій вирішено дотримуватись умов договору № 205 від 23.04.2024 року на об`єкті “Капітальний ремонт будівлі № 54/12 (казарма) м. Луцьк (коригування)”; розглянути можливість коригування договірної ціни та робіт на об`єкті; замінити роботи в кошторисі, на роботи, які не враховані в ПКД; підписати акт взяття на облік будівлі з врахуванням виключення частини приміщень.
Листами вих. №09/04 від 09.04.2025, №11/04 від 11.04.2025 відповідач, у зв`язку з підготовкою до виконання земляних робіт, просив надати наявну позивача технічну документацію або виконавчі схеми інженерних мереж (водопостачання, тепломереж, електропостачання, зв`язку тощо) на території, де планується проведення робіт (том 2, а.с. 51, 82).
Відповідно до п. 11 ст. 1 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва (аналогічні положення містить п. 3.17 ДБН А.2.2-3:2014). 
Приписами п. 4.3 ДБН А.2.2-3:2014 визначено, що складовими вихідних даних є: - містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки;- технічні умови;- завдання на проектування (додаток Б);- інші вихідні дані (додаток А). 
Згідно з п. 1 Додатку А ДБН А.2.2-3:2014 до переліку інших вихідних даних, які надаються замовником є, фрагмент чинної містобудівної документації: генерального плану, детального плану або плану зонування території (за наявності останнього), схеми планування району (за наявності). 
Судом враховано, що технічна документація та виконавчі схеми інженерних мереж (водопостачання, тепломереж, електропостачання, зв`язку тощо), є невід`ємною складовою проектно-кошторисної документації. У разі відсутності вказаної технічної документації або виконавчих схем неможливо точно визначити розташування підземних інженерних комунікацій, забезпечити безпечне проведення земляних робіт, уникнути пошкодження існуючих мереж що у сукупності призведе до виконання робіт з грубим порушенням вимогам чинного законодавства, будівельних норм, правил, стандартів.
10.04.2025, 16.04.2025, 28.04.2025 відповідачем надіслано листи відповідачу №10/4, №15/4, №28/2 з відповідними питання щодо виконання робіт від виконавців робіт по будівельній частині виконання робіт попередніми підрядниками (том 2, а.с. 59, 67, 72).
Позивач листом № 21/1334 від 07.05.2025 повідомив відповідача про необхідність подання усіх пропозиції щодо виконання додаткових аналогічних робіт по об`єкту, не врахованих проектно-кошторисною документацією, з урахуванням необхідності укладання більшої кількості електрокабелю на другом поверсі, (акт з визначенням обсягів робіт), з відповідними розрахунками з метою забезпечення можливості подальшого виконання замовником своїх обов`язків за договором стосовно погодження таких робіт із проектною організацією та прийняття рішення по суті. Стосовно питання виконання шпаклювання мінеральною шпаклівкою стін та перегородок, відповідні листи надіслано ТОВ “КБ АРХПРОСТІР”, що здійснює авторський нагляд під час будівництва об`єкта та ФОП Войтовичу В.В. (том 2, а.с. 37).
Відповідач листом від 07.05.2025 №05/01 зазначає, що 06.05.2025 від позивача надійшла погоджена схема виконання робіт з прокладання тепломережі до будівлі №54/12. Повідомляє, що матеріали, необхідні для проведення робіт з прокладання тепломережі до будівлі №54/12, будуть виготовлені та поставлені лише через три тижні після замовлення та здійснення 100% попередньої оплати та просив продовжити строк виконання робіт по прокладанню тепломережі на строк необхідний для виготовлення необхідних матеріалів та фактичного проведення робіт (том 2, а.с. 45). 
Таким чином, позивачем лише через місяць після листа відповідача від 09.04.2025 №09/04, надано погоджену схему виконання робіт з прокладання тепломережі до будівлі.
29.05.2025 відбулася службова нарада щодо виконання робіт по об`єкту, що оформлена протоколом № 5 від 29.05.2025, на якій вирішено: при огляді об`єкту №54/12 казарма виявили поточні роботи по об`єкту, а саме: штукатурення стін на ІІ поверсі, оглянули шпаклювання стін І пов. виконання робіт на І поверсі стеля армстронг, електромонтажні роботи та демонтажні роботи. Від представників підрядника вкластися в календарний графік виконання робіт ПП “СЛМ-ПЛАСТ” попереджений про нарахування штрафних санкцій при недотриманні календарного графіку робіт. ПП “СЛМ-ПЛАСТ” пропонує надати обгрунтування для коригування календарного графіку. Вирішили надавати документацію, а саме : акти КБ-2В, довідка КБ-3 і вся документація відповідно договору № 205 від 23.04.24р. “Капітальний ремонт будівлі №54/12 (казарма) м. Луцьк (коригування). Провели контрольні заміри. Здійснили спільний огляд об`єкта з метою уточнення обсягів робіт по об`єкту казарма з попереднім підрядником. Директор ТОВ “Будспецмонтаж” та інженер з технічного нагляду Думницький В.В. надали роз`яснення з боку попереднього підрядника щодо обсягу та способу виконання робіт та приймання робіт технічним наглядом.
01.07.2025 позивач надав схеми в яких виокремлено межі проведення робіт вручну (із урахуванням існуючих мереж), зазначене місце розташування колодязя (що очищений для проведення робіт) (том 2, а.с. 73).
У листі від 07.07.2025 вих. №07/02 відповідач просить позивача повторно розглянути можливість виконання додаткових робіт в розділі “Електротехнічні рішення”, відображені в наданому Позивачем локальному кошторисі (том 2, а.с. 78).
18.07.2025 між сторонами укладено додаткову угоду №6 до договору підряду від 23.04.2024 року №205, відповідно визначили, що ціна договору становить 14 802 512, 43 грн, у тому числі ПДВ - 2 467 085, 41 грн та відповідає додатку № 1. Вартість виконаних робіт у 2024 році становить 1 264 354,23 грн, у тому числі ПДВ - 210 725, 71 грн. та відповідає додатку № 2. Ціна договору на 2025 рік становить 1 980 021, 92грн, у тому числі ПДВ- 330 003,65 грн. Внесено зміни у Календарний графік виконання робіт (Додаток № 3), План фінансування робіт (Додаток № 4) та Договірну ціну на 2025 рік (Додаток № 5).
У зв`язку з порушенням строків виконання підрядних робіт позивач просить стягнути з відповідача 223 747,19 грн пені, 93 527,49 грн штрафу, а також 676.00 грн 3% річних.
Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до частини першої статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.
Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (стаття 549 ЦК України).
Умовами договору встановлено, що за порушення строків виконання робіт по будь якому із етапів, визначених додатком №3, з генпідрядника стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення, не виконання за кожен день прострочення, а за прострочення робіт понад 30 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від вартості таких робіт (п.п. 7.3, 7.4).
Позивачем подано розгорнутий розрахунок нарахованих штрафних санкцій (том 2, а.с. 176-178).
Із поданого розрахунку вбачається, що позивачем нарахування штрафних санкцій здійснено на вартість будівельних робіт, визначених локальним кошторисом з окремим додаванням 20% - ПДВ.
Справляння податку на додану вартість регулюється розділом V. "Податок на додану вартість" Податкового кодексу України. Статтею 185 ПК України, яка входить до цього розділу, об`єктом оподаткування податком на додану вартість (далі - ПДВ) визначено: постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу; ввезення товарів на митну територію України; вивезення товарів за межі митної території України; постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом. 
Отже, застосування будь-яких заходів юридичної відповідальності за порушення господарських зобов`язань до юридичної особи не віднесено законодавцем до об`єктів оподаткування ПДВ.
Відповідно до пункту 188.1 статті 188 Податкового кодексу України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).
До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.
Отже, Податковим Кодексом України, як спеціальним нормативним актом, що визначає будь-які питання щодо оподаткування, елементи податку, підстави для надання податкових пільг та порядок їх застосування, не передбачено включення до бази оподаткування податком на додану вартість будь-яких заходів юридичної відповідальності за порушення господарських зобов`язань юридичною особою, а навпаки, прямо зазначено про те, що до складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені). При цьому, для цілей оподаткування законодавцем не передбачено виключень щодо спеціальної неустойки, передбаченої частиною другою статті 785 ЦК України.
Виходячи з системного аналізу пункту 9.1 статті 9, підпункту 14.1.179 пункту 14.1 статті 14, статті 180, статті 188 ПК України, податок на додану вартість (ПДВ) - це загальнодержавний непрямий податок, який входить в ціну товарів (робіт, послуг) та сплачується покупцем (споживачем робіт, послуг), але його облік та перерахування до державного бюджету здійснює продавець (виробник, надавач послуг), тобто особа, що здійснює господарську діяльність (платник податку).
Основою для розрахунку ПДВ виступає додана вартість - знов створена вартість підприємством за рахунок його власних факторів виробництва (землі, капіталу, робочої сили, підприємництва тощо).
Додана вартість (Value Added) це різниця між вартістю продукції, яку випускає підприємство, та вартістю засобів виробництва які ним використовуються; це вартість, яка додається в процесі виробництва товарів до вартості сировини, матеріалів, палива на кожній стадії руху товарів від виробника до споживача; це вартість послуги, яка надана юридичною особою до закупленої сировини та матеріалів своїми факторами виробництва; це чистий внесок фірми у створення товару.
Виходячи з аналізу статті 549 ЦК України, неустойка (пеня, штраф), враховуючи природу її виникнення, не генерує додану вартість, оскільки не є товаром або послугою, її виникнення не пов`язане з впливом дій виробника/надавача послуг, розмір такої неустойки не залежить від вартості використаних продавцем/надавачем послуг сировини, інших товарів та додаткових послуг.
Неустойка, нарахована на підставі частини другої статті 549 ЦК України є спеціальною санкцією за порушення законодавства, вона не може бути об`єктом оподаткування податком на додану вартість в силу своєї правової природи як міри відповідальності.
Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові №916/1319/19 від 20.11.2020 дійшла висновку, що при розрахунку розміру неустойки до її складу не включається податок на додану вартість.
Таким чином, нарахування позивачем пені та штрафу від вартості робіт, з яких допущено прострочення з врахування 20% ПДВ є неправомірним.
Крім того, при здійснення обрахунку штрафних санкцій позивачем нарахування здійснюється на вартість відповідних будівельних робіт та вартість відповідних будівельних матеріалів, вартість яких визначена локальним кошторисом (том 1, а.с. 137-181).
У той же, час п. 7.4. договору визначено, що за порушення строків виконання будівельних робіт по будь-якому з етапів, визначених додатком № 3 стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення або невиконання за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт понад 30 ( тридцять) календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7% від вартості таких робіт.
Тобто згідно умов договору одиницею для розрахунку штрафних санкцій є виключно вартість будівельних робіт без врахування будівельних матеріалів.
Таким чином, нарахування штрафних санкцій здійснюється судом за порушення строків виконання виключно будівельних робіт (етапів) без врахування будівельних матеріалів та 20% ПДВ.
Суд, дослідивши розрахунок позивача в частині пунктів 1-11 (Етап робіт №02-01-03 Загальнобудівельні роботи), 55-59 (Етап робіт №02-01-03 Загальнобудівельні роботи), дійшов висновку, що підставними та підлягають до стягнення з відповідача є 84 577,99 грн пені та 33 847,75 грн штрафу, нарахованих на суму боргу за періоди прострочки, визначені у розрахунку відповідача (том 2, а.с.214), які відповідають порядку нарахування, визначеному умовами договору підряду та враховують підписані сторонами без зауважень акти виконаних будівельних робіт.
У розділі 79 розгорнутого розрахунку позивач вказує на порушення шпаклювання стелі мінеральною шпаклівкою ( 2 поверх), п. 20-21 локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01 Загальнобудівельні роботи та нараховує штрафну санкцію у вигляді пені за період з 01.04.2025 по 06.06.2025 та вказує 128 прострочених днів. 
Судом враховано, що Локальний кошторис № 02-01-01 був розроблений як додаток до додаткової угоди № 6 від 18.07.2025, а тому є чинним саме з 18.07.2025, у зв`язку з чим здійснення нарахування позивачем штрафних санкцій за період з 01.04.2025 по 17.07.2025 є безпідставним.
Суд, дослідивши розрахунок позивача в частині пунктів 79-83, дійшов висновку, що підставними та підлягають до стягнення з відповідача є 3 077,60 грн пені, нарахованої згідно розрахунку відповідача, які відповідають порядку нарахування, визначеному умовами договору підряду та з врахуванням підписаних сторонами актів виконаних будівельних робіт.
Щодо нарахування позивачем штрафних санкцій в частині пунктів 12-30, 31-54, 60-78, 84-102 розрахунку, суд дійшов висновку про безпідставність їх нарахування, з огляду на таке.
Відповідно до ч. 1 ст. 850, ст. 851 ЦК України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. Підрядник має право не розпочинати роботу, а розпочату роботу зупинити, якщо замовник не надав матеріалу, устаткування або річ, що підлягає переробці, і цим створив неможливість виконання договору підрядником. 
Статті 851 та 856 ЦК України, які визначають для підрядника окремі наслідки невиконання замовником зобов`язань за договором підряду, стосуються виняткових випадків. Однак такими випадками не обмежується прострочення кредитора за договором підряду в розумінні ст. 613 ЦК України, оскільки сторонам в договорі не заборонено передбачити такі умови, які не відповідатимуть випадкам, визначеним ст. ст. 851, 856 ЦК України (подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 08.06.2022 у справі № 910/9397/20).
Оскільки договір підряду має двосторонній характер, тобто певні обов`язки покладаються як на одну, так і на іншу сторону, то у такому зобов`язанні кожна зі сторін одночасно є боржником та кредитором. З точки зору виконання такі зобов`язання є зустрічними, оскільки виконання свого обов`язку однією із сторін обумовлюється виконанням другою стороною свого обов`язку. Виконання зустрічних зобов`язань передбачає виконання кожною із сторін свого обов`язку у порядку, встановленому в даному випадку договором підряду. Якщо ж одна із сторін зобов`язання не виконує свого обов`язку у порядку і строки, встановлені договором, то відповідно друга сторона має право або зупинити виконання свого обов`язку, або відмовитися від його виконання частково або в повному обсязі
З підпунктів 12-30, 60-78 розгорнутого розрахунку штрафних санкцій вбачається, що позивач нараховує штрафні санкції за несвоєчасне виконання/невиконання будівельних робіт по локальному кошторису на будівельні роботи № 06-01-01 на Зовнішні водопостачання, по пунктах 84-102 - по локальному кошторису на будівельні роботи № 06-02-01 на Зовнішні водопостачання, по пунктах 31-54 – по локальному кошторису на будівельні роботи № 02-01-06 на Електротехнічні роботи.
Дослідивши матеріали справи, в тому числі листування сторін, яке викладене вище, судом встановлено, що затримка у виконанні, вказаних у в пунктах 12-30, 31-54, 60-78, 84-102 розрахунку, робіт по капітальному ремонту будівлі № 54/12 (казарма) зумовлена виключно діями позивача, який своєчасно не забезпечив приведення проєктно-кошторисної документації у відповідність до реального стану об`єкта будівництва після попередніх підрядників, затвердження проєктно-кошторисної документації; передача її відповідачу з відповідними недоліками, в тому числі за відсутності у її складі технічної документації та схем інженерних мереж (водопостачання, тепломереж, електропостачання, зв`язку тощо), що зумовило необхідність неодноразового її доповнення та внесення відповідних змін за вимогами генпідрядника, в тому числі в результаті скликання службових нарад щодо виконання робіт на об`єкті з метою реагування, роз`яснення та вирішення відповідних питань під час здійснення будівництва та погодження виконання відповідних робіт замовником.
Вказані вище дії/бездіяльність замовника призупинили процес будівництва та створили перешкоди у належному виконанні відповідачем своїх зобов`язань за договором. Внаслідок зазначених обставин відповідач був позбавлений можливості виконувати відповідні роботи згідно технічних вимог договору, оскільки продовження будівельних робіт без належно затвердженої проектно-кошторисної документації призвело б до негативних наслідків, зокрема до невідповідності виконаних робіт проектно-кошторисній документації, вимогам чинного законодавства, будівельним нормам та порушенням зобов`язань відповідача в частині якості. 
Ураховуючи вищевикладене, у позові на суму 152 880,68 грн пені та 66 169,50 грн штрафу слід відмовити у зв`язку з нарахуванням позивачем штрафних санкцій на суму будівельних робіт з врахуванням 20% ПДВ, нарахування штрафних санкцій на будівельні матеріали, що не передбачено умовами договору підряду, порушення строків виконання відповідних підрядних робіт генпідрядником через дії самого замовника. 
Крім того, позивач просить стягнути з відповідача 676 грн 3% річних, нарахованих на суму боргу 283 585,06 грн, що є нарахованими позивачем штрафними санкціями, за період з 18.087.2025 по 16.09.2025.
Згідно зі статтею 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
За змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних витрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Як вбачається із матеріалів справи позивач здійснив нарахування 3 % річних на суму боргу 283 585,06 грн, що є нарахованими позивачем штрафними санкціями, однак стягнення пені та штрафу є самостійною мірою цивільно-правової відповідальності, тому на неї не можуть нараховуватись проценти річних, передбачені ст. 625 ЦК України.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду №915/14/17 від 31.01.2018.
Враховуючи вищевикладене, у позові на суму 676 грн 3% річних, нарахованих на суму пені та штрафу, слід відмовити.
Відповідач у поясненнях від 25.11.2025 просить зменшити нараховані позивачем штрафні санкції на 50%.
Зазначає, що позивач жодних чином не зазначає у позовній заяві та не обґрунтовує розмір завданих збитків діями відповідача та в чому він полягає. Стягнення вказаної суми є неспівмірним договору підряду. З урахуванням постійного зменшення об`єму робіт та їх вартості, порівняно з тим, що було зазначено у тендерній документації та договірній ціні на момент укладення договору підряду станом на 23.04.2024 та 2025 рік обсяг коштів на зазначені будівельні роботи суттєво зменшився. Стягнення з відповідача штрафних санкцій, заявлених у даній справі завдасть значних збитків відповідачу, оскільки згідно п. 11.6. Договору підряду визначено, що Генпідрядник забезпечує виконання своїх зобов`язань за договором у розмірі 3% ( три відсотки) вартості договору наданням грошового депозиту на суму 444075,37 грн. у відповідності до вимог тендерної документації. Оскільки позивач розірвав вказаний договір підряду в односторонньому порядку, що зазначається у позовній заяві, то грошові кошти у розмірі гарантійного внеску в сумі 444 075,37 грн, відповідачу не повернуться.
Згідно із ч. 4 ст. 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення
Отже, за змістом зазначених норм Цивільного кодексу України суд має право зменшити розмір штрафних санкцій, зокрема, з таких підстав, якщо: належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора; якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин. Такий перелік підстав для зменшення розміру штрафних санкцій не є вичерпним, оскільки частина третя статті 551 Цивільного кодексу України визначає, що суд має таке право і за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
Відповідно до усталеної практики Верховного Суду право суду зменшити заявлені до стягнення суми штрафних санкцій пов`язане з наявністю виняткових обставин, встановлення яких вимагає надання оцінки поданим учасниками справи доказам та обставинам, якими учасники справи обґрунтовують як наявність підстав для зменшення розміру штрафних санкцій, так і заперечення щодо такого зменшення.
Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміром неустойки розміру збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причин неналежного виконання, незначного прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру неустойки наслідкам порушення, негайного добровільного усунення стороною порушення та/або його наслідків тощо.
При цьому обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення суми неустойки, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.
Встановивши відповідні обставини, суд вирішує питання стосовно можливості зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки, що є правом суду, яке реалізується ним на власний розсуд (відповідний правовий висновок викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 04.05.2018 у справі № 917/1068/17, від 22.01.2019 у справі № 908/868/18).
Визначення конкретного розміру зменшення штрафних санкцій належить до дискреційних повноважень суду. При цьому, реалізуючи свої дискреційні повноваження, які передбачені статтею 551 Цивільного кодексу України щодо права на зменшення розміру належних до сплати штрафних санкцій, суд, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбачені статтею 3 Цивільного кодексу України (справедливість, добросовісність, розумність), має забезпечити баланс інтересів сторін та з дотриманням правил статті 86 Господарського процесуального кодексу України визначити конкретні обставини справи (як-то: ступінь вини боржника, його дії щодо намагання належним чином виконати зобов`язання, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, а й інші інтереси сторін, дії/бездіяльність боржника тощо), які мають юридичне значення, і з огляду на мотиви про компенсаційний, а не каральний характер заходів відповідальності з урахуванням встановлених обставин справи не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав (відповідний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 08.10.2020 у справі №904/5645/19, від 14.04.2021 у справі № 922/1716/20).
Верховний Суд у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.01.2024 у справі № 911/2269/22 зазначив, що в питаннях підстав для зменшення розміру неустойки правовідносини у кожному спорі про її стягнення є відмінними, оскільки кожного разу суд, застосовуючи дискрецію для вирішення цього питання, виходить з конкретних обставин, якими обумовлене зменшення штрафних санкцій, які водночас мають узгоджуватися з положеннями статті 233 Господарського кодексу України і частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України, а також досліджуватися та оцінюватися судом в порядку статей 86, 210, 237 Господарського процесуального кодексу України.
Такий підхід є усталеним в судовій практиці. Індивідуальний характер підстав, якими у конкретних правовідносинах обумовлюється зменшення судом розміру неустойки (що підлягає стягненню за порушення зобов`язання), а також дискреційний характер визначення судом розміру, до якого суд її зменшує, зумовлюють висновок про відсутність універсального максимального і мінімального розміру неустойки, на який її може бути зменшено, що водночас вимагає, щоб цей розмір відповідав принципам верховенства права.
Добросовісність є не тільки однією з основоположних засад цивільного законодавства, а також імперативним принципом щодо дій усіх учасників цивільних правовідносин (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України). Добросовісність - це відповідність дій учасників цивільних правовідносин певному стандарту поведінки, який характеризується чесністю, відкритістю, повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Тобто цивільний оборот ґрунтується на презумпції добросовісності та чесності учасників цивільних відносин, які вправі розраховувати саме на таку поведінку інших учасників, що відповідатиме зазначеним критеріям та уявленням про честь і совість.
Такий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.09.2022 у справі № 910/16579/20.
Отже, застосування неустойки має здійснюватися із дотриманням принципу розумності, добросовісності та справедливості.
За результатами розгляду даного спору судом встановлено, що пеня та штраф, які стягнуті за даним рішенням є меншими ніж нараховано позивачем, є не завищеними до суми невиконаного відповідачем зобов`язання (співвідношення між сумою простроченого зобов`язання та загальною сумою зобов`язання), відповідачем не обґрунтовано належними та допустимими доказами факту несправедливості застосування до нього господарської санкції у вигляді стягнення пені та штрафу, не доведено негативних наслідків їх стягнення, які можуть настати для нього чи третіх осіб, ризику настання неплатоспроможності чи порушення його інтересів, не обґрунтовано тяжкого майнового стану, у зв`язку з чим клопотання відповідача про зменшення штрафних на 50% не підлягає задоволенню.
Посилання відповідача на забезпечення виконання зобов`язань відповідачем шляхом наданням грошового депозиту у розмірі 3% ( три відсотки) вартості договору у відповідності до вимог тендерної документації ніяким чином не впливає на нарахування позивачем штрафних санкцій за порушення відповідачем строків виконання підрядних робіт.
Судом враховано, що сторони знаходяться в рівних економічних умовах і штрафні санкції є співрозмірними порівняно з допущеним відповідачем порушенням.
Крім того, позивач просить зобов`язати Приватне підприємство «СЛМ-ПЛАСТ» виконати вимоги пп. 6.3.21 п.6.3 договору підряду на виконання робіт від 23.04.2024 №205.
У судовому засідання представниця позивача зазначила про зобов`язання відповідача виконати вимоги пп. 6.3.21 п.6.3 договору підряду в частині передачі замовнику виконані будівельні роботи та очищений від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень тощо об`єкт, проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію, акти на приховані роботи, виконавчі схеми.
Згідно із ст. 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Тобто припинення зобов`язання на вимогу однієї зі сторін можливе, якщо такі дії вчинені відповідно до вимог закону або передбачені умовами договору.
Положеннями ст. 615 Цивільного кодексу України визначено, що у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання частково або у повному обсязі відповідно змінюються умови зобов`язання або воно припиняється.
Відповідно до ст. 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Статтею 628 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до положень статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно з частинами першою і другою статті 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.
Отже, зазначеною нормою встановлено основне правило щодо можливості припинення зобов`язання лише на підставі договору або закону. При цьому припинення зобов`язання на вимогу однією зі сторін можливе, якщо такі дії вчинені відповідно до вимог закону або передбачені умовами договору.
Згідно зі статтею 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Отже, за загальним правилом, встановленим чинним законодавством, зміна та розірвання договорів допускається лише за згодою сторін або в судовому порядку (у разі відсутності згоди іншої сторони, яка отримала вимогу/пропозицію про розірвання договору).
Вказаний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 05.07.2019 по справі № 916/1684/18.
За змістом наведених положень закону одностороння відмова від договору є юридичним фактом, який зумовлює його розірвання, отже є правочином, який має юридичні наслідки у вигляді припинення господарських правовідносин. Розірвання господарського договору може здійснюватися за згодою сторін і у разі односторонньої відмови від нього. За загальним правилом, розірвання договору в односторонньому порядку не допускається, однак, окремі види договорів допускають можливість одностороннього розірвання договору. Крім того, право сторони на одностороннє розірвання договору може бути встановлене законом або безпосередньо у договорі.
Аналогічний висновок наведений у постанові Верховного Суду від 08.10.2020 у справі N 910/11397/18, якою обґрунтована касаційна скарга.
Статтею 204 Цивільного кодексу України закріплено презумпцію правомірності правочину та зазначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто, таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі судового рішення (відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 06.07.2015 у справі № 6-301цс15 та постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 916/5073/15).
Таким чином, у разі не спростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.
Згідно п. 6.2.1, 6.2.1.2 договору підряду, замовник має право достроково, без відшкодування збитків генпідряднику розірвати договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши генпідрядника цінним листом із описом вкладення, надісланого на юридичну адресу генпідрядника, за 10 календарних днів до дати розірвання, у разі якщо: генпідрядник більш ніж на 30 календарних днів порушив строк завершення виконання робіт будь-якого етапу, визначеного у п. 5.1.1 договору. 
Позивачем на адресу відповідача направлено повідомлення від 06.08.2025 №21/2842 про розірвання договору в односторонньому порядку, в якій зазначено, що факт порушення строків ПП «СЛМ_Пласт» строків виконання робіт понад 30 календарних днів за етапами, визначеними додатком 3 до договору, неодноразово встановлювались претензіями КЕМ м. Володимир щодо сплати нарахованих штрафних санкцій за порушення строків виконання робіт, виставленими у порядку, визначеному розділом VII договору: від 06.05.2025, №21/326, від 20.06.2025 №21/1874, від 17.07.2025 №21/2067. Договір вважатиметься розірваним через 10 календарних днів з моменту відправлення повідомлення, а саме з 17.08.2028 (том 1, а.с. 128-129).
Відповідач вказане повідомлення отримав 09.08.2025, що підтверджується витягом щодо відстеження пересилання поштових відправлень з офіційного сайту Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" (том 1, а.с. 129 на звороті).
Направлення позивачем на адресу відповідача претензій про сплату штрафних санкцій за порушення строків виконання підрядних робіт від 06.05.2025, №21/326, від 20.06.2025 №21/1874, від 17.07.2025 №21/2067 підтверджується матеріалами справи.
Порушення строків виконання будівельних робіт понад 30 календарних днів також підтверджено матеріалами справи.
Крім того, порушення таких строків підтверджено самим відповідачем у поясненнях від 25.11.2025 (відзив на позовну заяву) шляхом визнання позову в частині стягнення з підприємства пені та штрафу, нарахованого згідно розрахунку відповідача, на строк що перевищує 30 календарних днів (том 2, а.с. 214). 
Підписання між сторонами додаткової угоду №6 до договору підряду від 23.04.2024 №205, якою змінено строки виконання певних видів робіт, ніяким чином не спростовує порушення відповідачем строків виконання певних етапів робіт за попередні періоди, тобто до моменту укладення додаткової угоди №6, що надає позивачу право на одностороннє розірвання договору.
Згідно під.6.3.21 п.6.3 договору Генпідрядник зобов`язаний протягом 10 днів, з дати отримання від замовника повідомлення про розірвання договору в односторонньому порядку, передати йому згідно п. 5.2 договору виконані будівельні роботи та очищений від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень тощо об`єкт, проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію, акти на приховані роботи, виконавчі схеми тощо.
Позивачем на адресу відповідача направлено лист від 15.08.2025 №20/2947 (том 1, а.с. 136) з проханням прибути 19.08.2025 о 11:00 год для повернення замовнику об`єкта та документації, зазначеної в п. 6.3.21 договору.
19.08.2025 позивачем складено протокол №6 «Капітальний ремонт будівлі №54/12 (казарма) м. Луцьк (коригування)» огляду поточного стану об`єкта, опису наявних будівельних матеріалів та обладнання на об`єктів. Представник ПП «СЛМ-Пласт» на зустріч не з`явився (том 1, а.с. 133-135).
Листами від 05.09.2025 №21/3227, від 09.09.2025 №21/3255, від 16.09.2025 №21/3327 позивач додатково проінформував відповідача про необхідність виконання вимог договору в частині передачі виконаних робіт та здійснення очищення від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень тощо об`єкт, проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію, акти на приховані роботи, виконавчі схеми тощо до 15.09.2025 (том 1, а.с. 183-185).
Судом встановлено, що Договір підряду був розірваний з 17.08.2025. Отже з цієї дати у відповідача виникли зобов`язання з повернення позивачу отриманої проектної документації, передачі документації на фактично виконані роботи, впорядкування території, зазначеної в акті-допуску та здачі її позивачу.
Докази виконання відповідачем вимог п. 6.3.21 договору в частині передачі замовнику виконаних робіт та здійснення очищення від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень тощо об`єкт, проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію, акти на приховані роботи, виконавчі схеми, в матеріалах справи відсутні. 
Заперечення відповідача, що позовна вимога «зобов`язати Приватне підприємство “СЛМ ПЛАСТ” виконати вимоги пп.6.3.21 п.6.3 Договору підряду на виконання робіт від 23.04.2024 №205» є неефективним та неналежним способом захисту не приймається судом, з огляду на таке.
Відповідно до частин першої, другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема примусове виконання обов`язку в натурі.
Відповідно до статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб.
Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша, друга статті 5 ГПК України).
У підготовчому засіданні та під час розгляду справи по суті представниця позивача зазначала, що виконанням вимог п.п. 6.3.21 п. 6.3 договору є передача генпідрядником замовнику виконаних робіт та здійснення очищення від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень об`єкт, проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію, акти на приховані роботи, виконавчі схеми.
Предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.
Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, тоді як правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Аналіз наведених норм процесуального права дає підстави зробити висновок, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін, керуючись фактами, установленими під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для ухвалення рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту.
Зміст позовних вимог спрямований на зобов`язання відповідача передати замовнику виконані роботи та здійснити очищення від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень об`єкт, проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію, акти на приховані роботи, виконавчі схеми, тому суд дійшов висновку про задоволення позову у такій редакції. 
Неточність формулювання відповідних вимог, зокрема посилання на пункт договору без викладення його змісту позивачем, не становить підставу відмови в задоволенні обґрунтованого позову. 
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду №638/18321/19 від 11.02.2025.
Також суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постановах від 30 червня 2021 року у справі № 9901/172/20, від 01 липня 2021 року у справі № 9901/381/20, від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18, від 01 лютого 2022 року у справі № 750/3192/14, від 22 вересня 2022 року у справі № 462/5368/16-ц, від 04 липня 2023 року у справі № 233/4365/18, від 20 червня 2023 року у справі № 633/408/18 про те, що у кожній справі за змістом обґрунтувань позовних вимог, наданих позивачем пояснень тощо суд має встановити, якого саме результату позивач хоче досягнути унаслідок вирішення спору. Суд розглядає справи у межах заявлених вимог (частина перша статті 13 ЦПК України), але, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Виконання такого обов`язку пов`язане, зокрема, з тим, що суд має надавати позовним вимогам належну інтерпретацію, а не тлумачити їх лише буквально.
Під час розгляду цієї справи судом з`ясовано, що позивач, заявляючи вимоги, які відповідають такому передбаченому законом способу захисту як виконання обов`язку в натурі, сформулювавши їх з вказівкою на пункти 6.3.21 п. 6.3 договору підряду, відповідно, переслідував єдину мету - виконання відповідачем таких договірних положень.
З огляду на вищевикладене та враховуючи те, що позивачем обраний правомірний та ефективний спосіб захисту своїх прав та інтересів визнання права, тому на переконання суду задоволення позовних вимог шляхом зобов`язання передати позивачу, шляхом оформлення акту приймання передачі, виконані будівельні роботи та очищений від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень об`єкт “Капітальний ремонт будівлі м. Луцьк (коригування) (код ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи)”; проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію та/або акти на приховані роботи, та/або виконавчі схеми по об`єкту “Капітальний ремонт будівлі м. Луцьк (коригування) (код ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи)” за договором підряду №205 від 23.04.2024, не є зміною судом предметом позову, оскільки обраний позивачем спосіб захисту прав та інтересів залишається незмінним.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буле впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.
Посилання відповідача, що сформульовані позивачем вимоги про зобов`язання відповідача виконати вимоги п.п. 6.3.21 п. 6.3 договору підряду без ідентифікації тих конкретних дій, які слід вчинити відповідачу є неефективним способом захисту, суд вважає надмірним формалізмом.
Щодо розподілу судових витрат.
Позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру про стягнення 341 229,52 грн та одну вимогу немайнового характеру.
Таким чином, судовий збір за вимогу майнового характеру з врахуванням понижуючого коефіцієнту становить 4 094,75 грн та вимогу немайнового характеру 2 662,40 грн.
Відповідно до ст. 7 ЗУ «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, а в разі якщо домовленості про укладення мирової угоди, відмову позивача від позову або визнання позову відповідачем досягнуто сторонами за результатами проведення медіації - 60 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Судом враховано, що відповідачем визнано позовні вимоги в частині стягнення 87 655,59 грн пені та 33 847,75 грн штрафу.
Оскільки спір в частині стягнення 121503,34 грн до розгляду суду доведено з вини відповідача, то витрати по сплаті судового збору в частині задоволених майнових позовних вимог в сумі 729,02 грн (1458,04/50%) слід покласти на нього.
Судовий збір в сумі 729,02 грн, що становить 50% від визнаної відповідачем суми боргу підлягає поверненню позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 74, 76-80, 86, 129, 130, 236-240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,- 

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити частково.
2.  Стягнути з Приватного підприємства “СЛМ-Пласт” (просп. Незалежності, буд. 91/1, м. Житомир, Житомирська обл., код ЄДРПОУ 39567941) на користь Квартирно-експлуатаційного відділу міста Володимир (вул. Глушкова академіка, буд. 1, м. Володимир, Волинська обл., код ЄДРПОУ 07516184) 87655,59 грн пені, 33847,75 грн штрафу та 729,02 грн витрат по сплаті судового збору, а всього: 122 232,36 грн (сто двадцять дві тисячі двісті тридцять дві грн 36 коп).
4. У позові на суму 219 726,18 грн відмовити.
5. Зобов`язати Приватне підприємство “СЛМ-Пласт” (просп. Незалежності, буд. 91/1, м. Житомир, Житомирська обл., код ЄДРПОУ 39567941) передати Квартирно-експлуатаційному відділу міста Володимир (вул. Глушкова академіка, буд. 1, м. Володимир, Волинська обл., код ЄДРПОУ 07516184), шляхом оформлення акту приймання передачі, виконані будівельні роботи та очищений від сміття, непотрібних матеріальних ресурсів, тимчасових споруд, приміщень об`єкт “Капітальний ремонт будівлі м. Луцьк (коригування) (код ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи)”; проєктно-кошторисну документацію, оформлену виконавчу технічну документацію та/або акти на приховані роботи, та/або виконавчі схеми по об`єкту “Капітальний ремонт будівлі м. Луцьк (коригування) (код ДК021:2015:45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи)” за договором підряду №205 від 23.04.2024.
6. Головному управлінню Державної казначейської служби України у Волинській області повернути Квартирно-експлуатаційному відділу міста Володимир (вул. Глушкова академіка, буд. 1, м. Володимир, Волинська обл., код ЄДРПОУ 07516184) судовий збір у сумі 729,02 грн, сплачений згідно платіжної інструкції від 15.09.2025 №573 в сумі 6 237,81 грн.
7. Підставою для повернення судового збору є дане рішення, підписане суддею та засвідчене гербовою печаткою Господарського суду Волинської області. 
8. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Північно-західного апеляційного господарського суду відповідно до ст. ст. 255, 256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.
Повний текст рішення складено 05.03.2026.

Суддя С. В. Бідюк