Справа № 758/18863/25
3/758/860/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 лютого 2026 року м. Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Казмиренко Л.В., розглянувши справу, яка надійшла з Управління патрульної поліції у місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , 

встановив:

14.11.2025 року, о 12 год. 50 хв., в м. Києві, вул. Олени Теліги, 37, гр. ОСОБА_1 неодноразово висловлювався нецензурною лайкою в громадському місці, а саме: на вулиці біля житлових будинків, на зауваження не реагував, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян. 
Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП як вчинення дрібного хуліганства.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв, клопотань про відкладення розгляду справи чи неможливість участі в судовому засіданні не подавав. Неодноразово викликався до суду, скеровувалися судові повістки, які поверталися без вручення. Також до ОСОБА_1 судом було застосовано привід, виконання якого не дало жодних результатів. Так, згідно із відповіддю Подільського УП ГУНП в м. Києві від 23.01.2026 року працівниками Подільського УП ГУНП у м. Києві було проведено перевірку щодо здійснення приводу на 26.01.2026 року 11:45 хв., громадянина ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який згідно вказаної в постанові інформації проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Потрапити до помешкання останнього не представилось можливим, на залишені письмові повідомлення ніякої реакції не було. Також в бесіді з громадянами, які проживають по сусідству, останні повідомили, що їм не відомо, де на даний час може перебувати гр. ОСОБА_1 , надавати свої анкетні дані та письмові пояснення відмовились з власних міркувань.
Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За таких обставин, вичерпавши всі можливі заходи для забезпечення явки ОСОБА_1 , суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні останнього на підставі наявних у справі доказів.
Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. 
Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 173 КУпАП передбачено, що дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, передбачає наявність діяння нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та вчинення інших подібних дій, що як наслідок порушують громадський порядок та спокій громадян.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме: громадське місце. Без встановлення цієї ознаки буде відсутній склад даного правопорушення.
Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони тощо. Торгівельний центр також підпадає під ознаки громадського місця.
Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони даного правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені дії.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.
Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, винуватість ОСОБА_1 підтверджується дослідженими судом матеріалами, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 524411 від 14.11.2025 року, а також даними відеозапису із нагрудної камери поліцейського 472099, з якого вбачається наступне: 14.11.2025, о 12 год. 31 хв., водій ОСОБА_1 був зупинений працівниками поліції, на вимогу пред`явити документи, що посвідчують його особу, останній почав голосно висловлюватися нецензурною лайкою, перебуваючи в громадському місці, порушуючи зазначеними діями спокій громадян. 
Суд вважає, що з урахуванням наведених доказів в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Враховуючи наведені докази в їх сукупності, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне застосувати до адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст. 173 КУпАП.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
Згідно Закону України "Про судовий збір" до стягнення із ОСОБА_1 підлягає судовий збір в сумі 665 грн. 60 коп.
На підставі ст. 173 КУпАП, керуючись ст. 33, 283, 284 КУпАП, суддя

постановила :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 51 грн. 00 коп. (п`ятдесят одна грн. 00 коп.).
Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 665 грн. 60 коп. (шістсот шістдесят п`ять грн. 60 коп.).
Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.
Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.

Суддя Л. В. Казмиренко