ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2026 р. 	Справа № 520/27505/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Макаренко Я.М.,
Суддів: Жигилія С.П. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2024, головуючий суддя І інстанції: Лук`яненко М.О., по справі № 520/27505/24
за позовом ОСОБА_1 
до  Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області 
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивач, апелянт) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі - відповідач, ГУ ПФУ в Харківській області), в якому просив суд:
- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови провести з 01 травня 2024 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , визначеного станом на 01.04.2024, викладені у листі ГУ ПФУ в Харківській області від 15.08.2024 №23905-25968/Г-02/8-2000/24;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов., м. Харків, 61022, код ЄДРПОУ 14099344) провести з 01 травня 2024 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 в розмірі 90% грошового забезпечення, визначеного на підставі довідки Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , визначеного станом на 01.04.2024, а саме: в розмірі 168926,00 грн., без застосування максимальної величини бази нарахування єдиного внеску та без обмеження максимального розміру пенсії позивача з урахуванням раніше виплачених сум.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 у справі № 520/27505/24 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушенням судом норм матеріального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 № 520/27505/24 та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач зазначив, що правовою основою для реалізації гарантії перерахунку призначених пенсій у зв`язку зі збільшенням рівня грошового забезпечення діючих військовослужбовців є положення ч. 3 ст. 43 та ч. 4 ст. 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону.
Апелянт зауважив, що відповідно до довідки МВС України від 15.07.2024 №51/9278 станом на 01.04.2024, розмір посадового окладу ОСОБА_1 за посадою Державний секретар становить 86540,00 грн. Зазначене свідчить про збільшення показників грошового забезпечення позивача саме станом на 01.04.2024, що відповідно до ст. 63 Закону України №2262-ХІІ є безумовною підставою для перерахунку пенсії позивача. Проте, як зазначив позивач, листом ГУ ПФУ в Харківській області від 15.08.2024 №23905-25968/Г-02/8-2000/24 пенсійний орган повідомив, що підстави для перерахунку його пенсії на підставі довідки відсутні. Позивач наголосив, що за приписами ст. 63 Закону №2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій провадиться не тільки на підставі відповідних рішень уряду, але і на підставі додаткових документів, поданих пенсіонерами на час перерахунку.
Додатково позивач зазначив, що ухвалюючи спірне рішення, суд першої інстанції допустив втручання у дискреційні повноваження відповідача та здійснив перевірку законності підстав оформлення позивачу довідки №51/9278 про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.04.2024.
В апеляційній скарзі позивач просить здійснити повторний розподіл судових витрат у справі №520/27503/24 відповідно до вимог статті 139 КАС України. 
Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 у справі № 520/27505/24 – без змін.
В обґрунтування відзиву на апеляційну скаргу відповідач зазначив, що після скасування (визнання протиправними) в судовому порядку положень пунктів 1, 2, 3, 6 Постанови № 103 умови проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262, не визначалися. Відповідач наголосив, що урядом не ухвалювалися постанови щодо підвищення грошового забезпечення, та довідка від 15.07.2025 №51/9278 видана не за формою додатку №3 Порядку проведення перерахунку пенсій, а отже не призначена для перерахунку пенсії, а носить суто інформаційний характер. Додатково відповідач наголосив, що судовому захисту підлягають лише порушені права, свободи і інтереси фізичних або права і інтереси юридичних осіб, а не можливість їх порушення в майбутньому.
Позивач надав заперечення на відзив на апеляційну скаргу, в якому підтримав вимоги апеляційної скарги та зазначив, що посилання відповідача на те, що довідка від 15.07.2025 №51/9278 видана не за формою додатку №3 Порядку проведення перерахунку пенсій, є безпідставним, адже у рішенні про відмову пенсійного органу у перерахунку пенсії дана підстава не зазначалася. Апелянт вказує, що відповідно до пункту 9 Порядку № 45 Пенсійний фонд України та його головні управління мають право перевіряти правильність складення довідок, водночас, ГУ ПФУ в Харківській області до МВС України щодо невідповідності довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії формі, яка визначена додатком № 3 до Постанови КМ України № 45 не зверталося, перевірку факту збільшення грошового забезпечення позивача на визначену у довідці дату не проводило.
На підставі положень пункту 3 частини 1 статті 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України, при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області та отримує пенсію за вислугу років по лінії МВС України у порядку Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з 01.01.2004 у розмірі 90% грошового забезпечення.
Відділом координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України було складено та надіслано Головному управлінню Пенсійного фонду України в Харківській області довідку від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача, станом на 01.04.2024 за прирівняною посадою - Державний секретар, яка прирівняна до посади Першого заступника Міністра внутрішніх справ України, відповідно до наказу Мінсоцполітики від 10.05.2017 №750, з посиланням на постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 та від 20.04.2016 № 304 «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України «Про державну службу» (з урахуванням змін до постанови Кабінету Міністрів України від 05.02.2020 №107), відповідно до якої: посадовий оклад - 86540,00грн.; оклад за спеціальним званням генерал поліції першого рангу - 3000,00грн.; надбавка за вислугу років 50% - 44770,00грн.; надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць 20% - 17308,00 грн.; надбавка за службу в умовах режимних обмежень 20% - 17308,00 грн.; усього - 168926,00 грн.
Листом від 15.08.2024 №23905-25968/Г-02/8-2000/24 на звернення позивача від 09.08.2024 відповідачем відмовлено у перерахунку пенсії за оновленою довідкою з підстав того, що після визнання протиправними та скасування пунктів 1, 2, 3, 6 Постанови №103 інших рішень Уряду про умови і порядок проведення перерахунку пенсій не приймалося.
Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що довідка, видана Відділом координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 станом на 01.04.2024, не є складеною на календарну дату, з якої підвищено грошове забезпечення на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до частини 1 статті 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 92 Конституції України, основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.
Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на службі в органах внутрішніх справ, визначено Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 р. № 2262-ХІІ (далі – Закон № 2262-ХІІ).
Відповідно до частини 3 статті 43 Закону №2262-XII, пенсії особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, оклади та/чи доплати за військове (спеціальне) звання, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку (доплату) за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Частиною 18 статті 43 Закону № 2262-ХІІ передбачено, що у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.
Статтею 51 Закону №2262-ХІІ визначено, що при настанні обставин, які тягнуть за собою зміну розміру пенсій, призначених військовослужбовцям строкової служби та їх сім`ям, перерахунок цих пенсій провадиться відповідно до строків, встановлених частиною четвертою статті 45 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
Перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців.
У відповідності до частин 1–3 статті 63 Закону №2262-ХІІ, перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.
Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.
Перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції та податкової міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.
Відповідно до частини 4 статті 63 Закону №2262-XII, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Отже, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення пенсія підлягає перерахунку на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Так, 01.05.2016 набула чинності постанова КМУ від 20.04.2016 № 304 «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України “Про державну службу”» (далі - Постанова № 304), якою затверджені розміри посадових окладів посадових осіб, керівників, керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України “Про державну службу”.
Пунктом 1 вказаної Постанови (з урахуванням змін, внесених постановою КМУ від 05.02.2020 № 107) було затверджено розміри посадових окладів посадових осіб, керівників, керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України “Про державну службу” (далі - керівні працівники) згідно з додатком 1; коефіцієнти співвідношення посадових окладів членів Кабінету Міністрів України, першого заступника, заступника міністра. Голови та членів Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та голів обласних. Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій до середньомісячної заробітної плати за видами економічної діяльності за квартал у середньому по економіці за наявними статистичними даними згідно з додатком 1-1; коефіцієнти співвідношень посадових окладів керівних працівників, на яких не поширюється дія Закону України Про державну службу (далі - керівні працівники), до посадового окладу керівника державної служби в державному органі з урахуванням його юрисдикції згідно з додатками 2 і 3.
Зокрема, відповідно до примітки до додатку 1-1 до Постанови № 304 (з урахуванням змін, внесених постановою КМУ від 05.02.2020 № 107), розмір посадового окладу за відповідною посадою розраховується шляхом множення середньомісячної заробітної плати за видами економічної діяльності за квартал у середньому по економіці за наявними статистичними даними на відповідний коефіцієнт співвідношення. У разі, коли посадовий оклад визначений у гривнях з копійками, цифри до 0,5 відкидаються, від 0,5 і вище - заокруглюються до однієї гривні. Перегляд розміру посадового окладу здійснюється з 1 числа місяця, що настає за місяцем, в якому опубліковано статистичні дані.
Відповідно до додатку 1-1 до Постанови № 304 (з урахуванням змін, внесених постановою КМУ від 05.02.2020 № 107), коефіцієнт співвідношення посадового окладу заступника міністра до середньомісячної заробітної плати за наявними статистичними даними становить 4,5.
При цьому, згідно зі статистичними даними, розміщеними на офіційному вебсайті Державної служби статистики України 04.03.2023, середньомісячна заробітна плата за видами економічної діяльності за ІV квартал 2023 року у середньому по економіці складала 19231,00 грн.
Тобто, перегляд розміру посадового окладу за посадою заступника міністра повинен здійснюватися з 01.04.2024. 
Разом із цим, 21.07.2017 набрав чинності наказ Міністерства соціальної політики від 10.05.2017 № 750 «Про затвердження Порядку видачі довідок про заробітну плату для призначення пенсій окремим категоріям осіб у разі ліквідації державних органів, у яких особи працювали, а також перейменування (відсутності) їхніх посад», яким було затверджено Порядок видачі довідок про заробітну плату для призначення пенсій окремим категоріям осіб у разі ліквідації державних органів, у яких особи працювали, а також перейменування (відсутності) їхніх посад (далі – Порядок № 750).
Згідно з пунктом 4 Порядку № 750, для надання довідок для призначення пенсії враховуються:
1) посадовий оклад і надбавка за ранг - в розмірах, чинних на день звернення за призначенням пенсії працюючого державного службовця відповідної посади та відповідного рангу за останнім місцем роботи та займаною посадою на державній службі, до яких прирівнюються посади працівників ліквідованих державних органів, згідно з переліками:
посад і постанов Кабінету Міністрів України, відповідно до яких затверджувалися посадові оклади працівників державних органів, що наведені в додатку 1 до цього Порядку;
посад і нормативно-правових актів, відповідно до яких затверджувалися посадові оклади працівників установ та організацій до набрання чинності Законом № 889, що наведені в додатку 2 до цього Порядку;
посад і постанов Кабінету Міністрів України, відповідно до яких затверджувалися посадові оклади працівників державних органів, посади яких у зв`язку з набранням чинності Законом № 889 не належать до посад державної служби, що наведені в додатку 3 до цього Порядку;
посад і постанов Кабінету Міністрів України та постанов правління Національного банку України, відповідно до яких посадові оклади працівників Національного банку України, які мають стаж 20 років на посадах, віднесених до посад державної служби, посади яких після набрання чинності Законом № 889 не належать до посад державної служби, віднесені до категорій посад державної служби, що наведені в додатку 4 до цього Порядку;
2) надбавка за вислугу років - на рівні 3 відсотків посадового окладу за прирівняною посадою державної служби за кожен календарний рік стажу державної служби на час призначення пенсії, але не більше ніж 50 відсотків посадового окладу;
3) премія - в розмірі 10 відсотків посадового окладу за прирівняною посадою державної служби;
4) грошова допомога, що надається до щорічної основної оплачуваної відпустки державним службовцям, - у розмірі 1/12 сум розмірів посадового окладу, надбавок за ранг та вислугу років, премії, визначених відповідно до підпунктів 1-3 цього пункту;
5) надбавка до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень залежно від ступеня секретності інформації - у розмірах, визначених законодавством (за умови встановлення).
При цьому, відповідно до Переліку посад та постанов Кабінету Міністрів України, відповідно до яких затверджувалися посадові оклади працівників державних органів (Додаток 1 до Порядку № 750), посада державного секретаря прирівняна до посади першого заступника Міністра.
Отже, виходячи з викладеного вище, перегляд розміру посадового окладу за посадою державного секретаря повинен здійснюватися з 01.04.2024.
Як встановлено з матеріалів справи, позивач перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Харківській області та отримує пенсію за вислугу років по лінії МВС України у порядку Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з 01.01.2004 у розмірі 90% грошового забезпечення.
Відділом координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України було складено та надіслано Головному управлінню Пенсійного фонду України в Харківській області довідку від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача, станом на 01.04.2024 за прирівняною посадою - Державний секретар, яка прирівняна до посади Першого заступника Міністра внутрішніх справ України, відповідно до наказу Мінсоцполітики від 10.05.2017 №750, з посиланням на постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 та від 20.04.2016 № 304 «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України «Про державну службу» (з урахуванням змін до постанови Кабінету Міністрів України від 05.02.2020 №107), відповідно до якої: посадовий оклад - 86540,00грн.; оклад за спеціальним званням генерал поліції першого рангу - 3000,00грн.; надбавка за вислугу років 50% - 44770,00грн.; надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць 20% - 17308,00 грн.; надбавка за службу в умовах режимних обмежень 20% - 17308,00 грн.; усього - 168926,00 грн.
Із врахуванням того, що з 01.04.2024 відбулося підвищення розміру посадового окладу за посадою державного секретаря, у позивача виникло право на перерахунок пенсії з 01.05.2024, тобто першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.
Отже, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, що довідка, видана Відділом координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 станом на 01.04.2024, не є складеною на календарну дату, з якої підвищено грошове забезпечення на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Доводи позивача про те, що його грошове забезпечення збільшилося саме станом на 01.04.2024, що відповідно до ст. 63 Закону України №2262-ХІІ є безумовною підставою для перерахунку пенсії позивача, знайшли підтвердження в ході розгляду колегією суддів.
Стосовно доводів позивача про те, що перерахунок раніше призначених пенсій провадиться не тільки на підставі відповідних рішень уряду, але і на підставі додаткових документів, поданих пенсіонерами на час перерахунку, колегія суддів зазначає наступне.
Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України №2262-XII, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45.
Відповідно до пункту 1 Порядку № 45 (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» №103 від 21.02.2018), пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 3 Порядку №45 визначено, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі – довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком. Довідки видаються на осіб, які звільнені із служби, в апараті МВС, органах та підрозділах МВС, в закладах, на підприємствах та в установах, що належать до сфери управління МВС (крім органів, підрозділів, закладів та установ, передбачених абзацами четвертим, п`ятим і сьомим цього пункту) – МВС.
Згідно з пунктом 4 Порядку №45, перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону. Якщо внаслідок перерахунку розмір зменшується, пенсія виплачується в раніше встановленому розмірі.
Абзацами 1, 2 пункту 5 Порядку №45 (зі змінами, внесеними Постановою №103) передбачено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням. Особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) перерахунок пенсії з 1 січня 2016 року проводиться з розміру грошового забезпечення за прирівняною посадою поліцейського, враховуючи оклади за посадою, спеціальним званням, відсоткову надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за січень 2016 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції». Розмір премії визначається у середніх розмірах, що фактично виплачені за відповідною посадою (посадами) поліцейського за січень 2016 року. Подальші перерахунки здійснюються з урахуванням складових грошового забезпечення, передбачених абзацом першим цього пункту.
Крім цього, Постановою №103 було затверджено додаток 3 до Порядку №45, у якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції).
За змістом довідки згідно з додатком 3 до Порядку №45, грошове забезпечення включає в себе: посадовий оклад, підвищення посадового окладу, надбавка за стаж служби, надбавка за службу в умовах режимних обмежень, надбавка за почесне звання заслужений чи народний, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук чи вчене звання, інші надбавки, які мають постійний характер та визначені постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», премія.
Так, згідно з пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі – Постанова № 988), грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Водночас, відповідно до статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», Постанови № 988, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, Міністерство внутрішніх справ України 06.04.2016 видало наказ № 260, яким затвердило Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС зі специфічними умовами навчання (далі – Порядок № 260).
За приписами пункту 2 Порядку № 260, наказ, яким затверджений цей Порядок, набирає чинності з дня його офіційного опублікування (27.05.2016) та застосовується з дня набрання чинності Закону № 580, тобто з 07.11.2015.
Згідно з пунктом 3 Порядку № 260, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.
До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.
При цьому, цим Порядком установлено такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за стаж служби в поліції (пункт 3); надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4); надбавка за безперервний стаж на шифрувальній роботі (пункт 5); надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць (пункт 6); надбавка за службу в умовах режимних обмежень (пункт 7); надбавка за почесне звання заслужений (пункт 8); доплата за науковий ступінь з відповідної спеціальності (пункт 9); доплата за вчене звання (пункт 10); доплата за службу в нічний час (пункт 11).
Колегія суддів звертає увагу на те, що Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 12.12.2018 в адміністративній справі №826/3858/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 та постановою Верховного Суду від 12.11.2019, визнав протиправними та нечинними пункти 1, 2 Постанови №103 (стосуються пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ до 01.03.2018, крім пенсій, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), а також зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45.
Зазначені рішення суду не змінили алгоритму дій і складових для перерахунку пенсії особам рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 13.11.2025 у справі № 160/3583/24.
Після скасування 05.03.2019 змін до пункту 5 Порядку №45 і додатку 2 Порядку №45 був чинним пункт 3 Постанови №103, який безпосередньо стосувався перерахунку пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та містить вказівку щодо здійснення перерахунку пенсій з розміру грошового забезпечення поліцейського, враховуючи основні та щомісячні додаткові види грошового забезпечення та премії в розмірах, установлених законодавством, премії за січень 2016 року відповідно до Постанови №988, а також пункт 6 Постанови №103, яким внесено зміни до Порядку №45, зокрема, доповнено цей Порядок додатком 3, який встановлював форму довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції).
У подальшому, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 у справі №826/12704/18, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019, визнано протиправним та скасовано пункт 3 Постанови №103.
Таким чином, з дня набрання законної сили судовим рішенням у справі №826/12704/18 (19.11.2019), пункт 3 Постанови №103 втратив чинність. Починаючи з 19.11.2019 виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення. При цьому, інші нормативні акти, які б надалі обмежували склад та розмір грошового забезпечення осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) для обчислення та перерахунку пенсії, відсутні.
При цьому, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.
Дана позиція узгоджується з правовим висновком, який міститься у постанові Верховного Суду від 11.08.2020 у справі №520/2986/19.
Крім цього, Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 було визнано протиправним та нечинним пункт 6 Постанови №103, яким пункт 4 Постанови від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» був викладений у новій редакції. 
Починаючи з 29.01.2020 відновлено дію пункту 4 Постанови № 704 у редакції, яка передбачає використання розрахункової величини, яка дорівнює розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року).
Таким чином, алгоритм дій, який повинні вчинити, зокрема, ГУПФУ у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3, 6 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45, не змінився.
Водночас, питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей», регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 № 3-1, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15.02.2007 за № 135/13402 (далі - Порядок № 3-1).
Відповідно до пункту 23 Порядку № 3-1, перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.
Згідно з пунктом 24 Порядку № 3-1, про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії. Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.
Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ.
Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 10.10.2019 у справі № 553/3619/16-а, від 15.07.2020 у справі № 520/3360/19, від 21.09.2020 року у справі № 520/2990/19.
Як зазначалося раніше, Відділом координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України було складено та надіслано Головному управлінню Пенсійного фонду України в Харківській області довідку від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача, станом на 01.04.2024 за прирівняною посадою - Державний секретар, яка прирівняна до посади Першого заступника Міністра внутрішніх справ України, відповідно до наказу Мінсоцполітики від 10.05.2017 №750, з посиланням на постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 та від 20.04.2016 № 304 «Про умови оплати праці посадових осіб, керівників та керівних працівників окремих державних органів, на яких не поширюється дія Закону України «Про державну службу» (з урахуванням змін до постанови Кабінету Міністрів України від 05.02.2020 №107), відповідно до якої: посадовий оклад - 86540,00грн.; оклад за спеціальним званням генерал поліції першого рангу - 3000,00грн.; надбавка за вислугу років 50% - 44770,00грн.; надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць 20% - 17308,00 грн.; надбавка за службу в умовах режимних обмежень 20% - 17308,00 грн.; усього - 168926,00 грн.
Оскаржуваним листом ГУ ПФУ в Харківській області від 15.08.2024 №23905-25968/Г-02/8-2000/24 позивачу відмовлено у перерахунку пенсії за оновленою довідкою з підстав того, що після визнання протиправними та скасування пунктів 1, 2, 3, 6 Постанови №103 інших рішень уряду про умови проведення перерахунку пенсій не приймалося.
Із урахуванням наведених вище норм, колегія суддів вказує на те, що з моменту отримання належної довідки у пенсійного органу виникає обов`язок з перерахунку пенсії позивача.
Отже, отримавши довідку від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача станом на 01.04.2024, у відповідача виник обов`язок з перерахування пенсії позивача, відтак відмова ГУ ПФУ в Харківській області у здійсненні перерахунку пенсії позивача на підставі вказаної довідки є протиправною.
Доводи позивача про те, що перерахунок раніше призначених пенсій провадиться не тільки на підставі відповідних рішень уряду, але і на підставі додаткових документів, поданих пенсіонерами на час перерахунку, знайшли підтвердження у ході розгляду колегією суддів.
При цьому, колегія суддів відхиляє доводи відповідача, викладені у відзиві, про те, що довідка від 15.07.2025 №51/9278 видана не за формою додатку №3 Порядку проведення перерахунку пенсій, а отже не призначена для перерахунку пенсії та носить суто інформаційний характер з огляду на те, що в оскаржуваному листі ГУ ПФУ в Харківській області від 15.08.2024 №23905-25968/Г-02/8-2000/24 така підстава відмови позивачу у перерахунку пенсії не зазначалася.
Крім того, відповідачем у відзиві на апеляційну скаргу не вказано, у чому саме полягає невідповідність довідки, виданої Відділом координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , визначеного станом на 01.04.2024, формі згідно з додатком №3 Порядку проведення перерахунку пенсій.
У зв`язку з цим колегія суддів звертає увагу на те, що зазначена довідка видана компетентним органом, містить підпис та печатку відповідальної особи та відомості про розмір грошового забезпечення за посадою державного секретаря станом на 01.04.2024, а, отже, складена відповідно до додатку №3 Порядку проведення перерахунку пенсій.
Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити пенсію ОСОБА_1 в розмірі 90% грошового забезпечення, а саме в розмірі 168926,00 грн, без застосування максимальної величини бази нарахування єдиного внеску та без обмеження максимального розміру пенсії позивача, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з частиною 2 статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (частина 1 статті 5 КАС України).
Згідно з вимогами частини 1 статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Виходячи з системного тлумачення зазначених положень законодавства вбачається, що особа має право звернутись до адміністративного суду з позовом у разі, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб`єкта владних повноважень) порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. При цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач. Задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.
Тобто, в розумінні КАС України захист прав, свобод та інтересів осіб завжди є наступним за встановленням судом факту їх порушення.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.
З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд має пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.
З цього слідує, що під час розгляду кожної справи суд повинен встановити чи має місце порушення прав та інтересів позивача, адже без цього не можна виконати завдання судочинства. Якщо позивач не довів факту порушення особисто своїх прав чи інтересів, то навіть у разі, якщо дії суб`єкта владних повноважень є протиправними, підстав для задоволення позову немає.
Звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.
Відсутність порушеного права та неправильний спосіб захисту встановлюються при розгляді справи по суті і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Відсутність у заявника прав чи обов`язків у зв`язку із вчиненням оскаржуваних дій та рішень не породжує для останнього і права на захист, тобто права на звернення із цим адміністративним позовом.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права наведений у постановах Верховного Суду від 16.07.2024 у справі №640/27731/21, від 08.05.2024 у справі №400/4562/19, від 27.02.2024 у справі №1740/2487/18.
Таким чином, обов`язковою умовою задоволення позову є доведеність позивачем порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема, наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.
Як встановлено з матеріалів справи, спірним питанням у даній справі є право позивача на перерахунок пенсії за довідкою Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення, визначеного станом на 01.04.2024.
При цьому, у спірних правовідносинах пенсійний орган не проводив перерахунок пенсії на підставі оновленої довідки про грошове забезпечення станом на 01.04.2024. На час розгляду справи відповідач заперечує право позивача на перерахунок пенсії на підставі оновленої довідки.
За таких обставин колегія суддів доходить висновку, що вказані позовні вимоги є передчасними, а тому задоволенню не підлягають.
Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити пенсію ОСОБА_1 в розмірі 90% грошового забезпечення, а саме в розмірі 168926,00 грн, без застосування максимальної величини бази нарахування єдиного внеску та без обмеження максимального розміру пенсії позивача.
Доводи відповідача, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, знайшли часткове підтвердження в ході розгляду колегією суддів.
Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується статтею 322 КАС України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Як зазначено в пункті 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
З огляду вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у даній справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Враховуючи, що суд першої інстанції дійшов висновків про відмову у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 , то колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про часткове задоволення позовних вимог, а саме визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови провести з 01 травня 2024 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , визначеного станом на 01.04.2024, що викладені у листі Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 15.08.2024 №23905-25968/Г-02/8-2000/24, зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області провести з 01 травня 2024 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , визначеного станом на 01.04.2024, з урахуванням раніше виплачених сум.
Доводи апеляційної скарги знайшли часткове підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції.
Крім того, у зв`язку зі скасуванням рішення суду першої інстанції колегія суддів вважає за необхідне здійснити повторний розподіл судових витрат у справі.
Згідно з положеннями статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з частиною 3 статті 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Частиною 6 статті 139 КАС України передбачено, що якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Суд враховує, що спірним питанням по даній справі є саме право позивача на перерахунок пенсії за довідкою Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача станом на 01.04.2024.
Як вбачається з матеріалів справи, за подання до суду першої інстанції позивач сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн, за подання апеляційної скарги позивач сплатив 1816,80 грн., загалом – 3028,00 грн.
Із врахуванням зазначеного колегія суддів доходить висновку, що судові витрати у даній справі підлягають стягненню з відповідача у сумі 3028,00 грн.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 КАС, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково та ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 317 КАС України, підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини (частина 4 статті 317 КАС України). 
Керуючись ст.ст. 139, 229, 240, 241, 243, 250, 308, 310, 311, 315, 317, 319, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.12.2024 по справі № 520/27505/24 скасувати.
Прийняти нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови провести з 01 травня 2024 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , визначеного станом на 01.04.2024, що викладені у листі Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 15.08.2024 №23905-25968/Г-02/8-2000/24.
Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області провести з 01 травня 2024 року перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України від 15.07.2024 №51/9278 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 , визначеного станом на 01.04.2024, з урахуванням раніше виплачених сум.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (ЄДРПОУ 14099344; пл. Свободи, 5, м. Харків, 61022) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги у загальному розмірі у розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн, 00 коп.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Я.М. Макаренко 	
Судді	   	С.П. Жигилій   Л.В. Любчич