ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

05 березня 2026 року	м. Ужгород	№ 260/10268/25 	

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої – судді Маєцької Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. 900-річчя Хуста, м. Хуст, Закарпатська область), Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ф. Ракоці, буд. 13, м. Ужгород, Закарпатська область, код ЄДРПОУ 40108913) про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_2 , Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, Головного управління Національної поліції у Закарпатській області в якому просить: 1) Визнати протиправним дії ІНФОРМАЦІЯ_1 , які полягають у безпідставному повідомленні Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про внесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про порушення правил військового обліку ОСОБА_1 ; 2) Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 повідомити Хустське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про припинення вжиття заходів для супроводу ОСОБА_1 правил військового обліку; 3) Визнати протиправним дії Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, які полягають у безпідставній відмові у припиненні вжиття заходів для супроводу ОСОБА_1 ; 4) Зобов`язати Хустське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області після надходження повідомлення припинити заходів для супроводу ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 02 лютого 2026 року залучено до участі в адміністративній справі № 260/10268/25 в якості співвідповідача – Головне управління Національної поліції в Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ф. Ракоці, буд. 13, код ЄДРПОУ 40108913).
Ухвалою суду від 02 лютого 2026 року витребувано від ІНФОРМАЦІЯ_1 звернення до Хустського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області у вигляді набору даних щодо порушення ОСОБА_1 законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Ухвалою суду від 02 лютого 2026 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача -1 про закриття провадження в адміністративній справі. 
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 . Працівники Національної поліції України повідомлено позивача про те, що відповідно до звернення ІНФОРМАЦІЯ_5 він перебуває у розшуку у зв`язку з порушенням правил військового обліку. Проте, відповідно до даних з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг», що відображені в мобільному застосунку «Резерв +» інформація про розшук та/або порушення позивачем правил військового обліку відсутня. Хустське РУП ГУ НП в Закарпатській області повідомило позивача про те, що за даними системи ІКС ІПНП наявне звернення ІНФОРМАЦІЯ_5 щодо порушення позивачем законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Позивач вважає необґрунтованими та неправомірними дії відповідача 1 у вигляді безпідставного звернення до Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області та дії відповідача 2 щодо безпідставного внесення відомостей про порушення правил військового обліку, у зв`язку з чим, звернувся до суду. 
Відповідач -1 відзив на позовну заяву не подав. Судом вжито достатніх заходів щодо належного повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та надано достатній строк для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач -2 відзив на позовну заяву не подав. Судом вжито достатніх заходів щодо належного повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та надано достатній строк для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач – 3 надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, в зв`язку з тим, що Національна поліція України та її територіальні органи уповноважені здійснювати, розшук, включати та виключати відомості щодо правопорушників до ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України», однак на підставі звернення територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки. Зазначає, що в ІПНП за № 11887 від 10.07.2025 системи ІПНП Хустського районного управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області внесена інформація відносно позивача. Вказані відомості було внесено за зверненням ІНФОРМАЦІЯ_5 , що надійшло до вказаного підрозділу поліції в електронному вигляді шляхом електронної інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром призовників, військовозобов`язаних та резервістів та єдиною інформаційною системою МВС. Відтак, в діях Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області відсутні ознаки протиправності. 
Представник позивача надав до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що відповідач-2 під час реєстрації відомостей про розшук позивача в ІКС ІПНП був зобов`язаний перевірити їх достовірність та така перевірка могла бути здійснена шляхом обміну інформацією в ЄДРПВР. Однак, відповідач 2 цього не зробив та не вжив жодних заходів для здійснення такої перевірки. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.
Судом встановлено, що позивач перебуває на обліку в ІНФОРМАЦІЯ_4 . 
ІНФОРМАЦІЯ_4 направлено до Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області звернення від 10.07.2025 року щодо доставляння громадян, які вчинили адміністративні правопорушення за статтею (статтями) 210, 210-1 КУпАП до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для складання протоколів про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , зареєстроване за № 11887 від 10.07.2025 року.
Відповідно до листа Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області від 30.07.2025 року повідомлено представника позивача про те, що станом на 31.07.2025 за даними системи ІПНП наявне звернення у вигляді набору даних ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо порушення, громадянином ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Звернення зареєстровано за № 11887 від 10.07.2025 системи ІПНП Хустського районного управлінням поліції Головного управління національної поліції в Закарпатській області.
Відповідно до військово-облікового документу в електронній формі, сформованого у застосунку «Резерв +» станом на 14.10.2025 інформація про порушення позивачем правил військового обліку та перебування в розшуку відсутня.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України здійснює, а також визначає загальні засади проходження в Україні військової служби Закон України від 25.03.1992 за №2232-XII «Про військовий обов`язок і військову службу» (далі - Закон №2232-ХІІ).
Згідно з частинами першою, третьою статті 1 Закону №2232-ХІІ захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України. Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; приписку до призовних дільниць; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.
Положеннями ч.7 ст.1 Закону №2232-ХІІ регламентовано, що виконання військового обов`язку громадянами України забезпечують державні органи, органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до законів України військові формування, підприємства, установи та організації незалежно від підпорядкування і форм власності в межах їх повноважень, передбачених законом, та районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя.
Частиною п`ятою статті 33 Закону №2232-ХІІ визначено, що військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
На виконання частини п`ятої статті 33 Закону №2232-ХІІ Кабінет Міністрів України Постановою №1487 від 30.12.2022 затвердив Порядок організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі також Порядок №1487), пунктом 2 якого визначено, що військовий облік є складовою змісту мобілізаційної підготовки держави. Він полягає у цілеспрямованій діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій щодо: фіксації, накопичення та аналізу наявних людських мобілізаційних ресурсів за військово-обліковими ознаками; здійснення заходів із забезпечення виконання встановлених правил військового обліку призовниками, військовозобов`язаними та резервістами; подання відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів до органів ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Згідно з абзацами 14, 16, 17 пункту 79 Порядку №1487 Районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки:
- розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням призовниками, військовозобов`язаними та резервістами, посадовими особами державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій правил військового обліку, законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, а також зіпсуттям або недбалим зберіганням військово-облікових документів, яке спричинило їх втрату (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними та резервістами, які перебувають у запасі СБУ, розвідувальних органів);
- звертаються в установленому законом порядку до органів Національної поліції (у разі неможливості складення протоколу про адміністративне правопорушення на місці його вчинення) для доставлення осіб, які скоїли адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою складення протоколів про адміністративні правопорушення, до відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому ця особа перебуває (повинна перебувати) на військовому обліку, з урахуванням вимог абзацу третього пункту 56 цього Порядку;
- повідомляють Національній поліції про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, щодо яких надсилалося звернення відповідно до вимог абзацу третього пункту 56 цього Порядку. Таке повідомлення має містити прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), дату народження, інші дані (за наявності), а також унікальний вихідний номер та кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи.
Відповідно до абзацу 3 пункту 56 Порядку №1487 Національна поліція за зверненням районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ та розвідувальних органів (яке має містити прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), дату народження, інші дані (за наявності), передбачені статтею 7 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, підставу (порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку; порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію), унікальний вихідний номер та кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи), надісланим у вигляді набору даних шляхом електронної інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром призовників, військовозобов`язаних та резервістів та єдиною інформаційною системою МВС, здійснює адміністративне затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, до найближчого районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ. У разі відсутності технічної можливості передачі даних такі звернення надсилаються в паперовій формі (додаток 20).
Згідно з п.1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №154 від 23.02.2022 територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації (далі - Положення №154).
За приписами п.9 Порядку №154 територіальні центри комплектування та соціальної підтримки відповідно до покладених на них завдань, зокрема: оформлюють та видають військово-облікові документи призовникам, військовозобов`язаним та резервістам; ведуть на відповідній території облік підприємств, які залучаються до виконання мобілізаційних завдань, а також облік людських і транспортних ресурсів, призначених для задоволення потреб оборони держави; беруть у межах своїх повноважень участь у здійсненні контролю за виконанням мобілізаційних заходів у місцевих держадміністраціях, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, а також на підприємствах, здійснюють заходи, спрямовані на задоволення потреб Збройних Сил, інших військових формувань, правоохоронних органів спеціального призначення, Держспецзв`язку у людських і транспортних ресурсах; звертаються до Національної поліції або її територіальних підрозділів щодо надання відомостей стосовно призовників про притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості; звертаються в установленому законом порядку до органів Національної поліції щодо доставлення до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення; розглядають справи (цілодобово під час проведення мобілізації та/або у період воєнного стану) про адміністративні правопорушення та накладають адміністративні стягнення відповідно та з дотриманням Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до статті 235 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі також КУпАП) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).
В свою чергу, стаття 210 та стаття 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення регламентують відповідальність за порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку та порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Отже, до повноважень територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки належить притягнення військовозобов`язаного до відповідальності за порушення правил військового обліку з прийняттям відповідної постанови, а також внесення відповідачем до Реєстру таких даних про притягнення військовозобов`язаного до адміністративної відповідальності.
Правові та організаційні засади створення, функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, регулювання відносини у сфері державної реєстрації громадян України, які перебувають у запасі для комплектування Збройних Сил України та інших утворених відповідно до законів України військових формувань на особливий період, а також для виконання робіт із забезпечення оборони держави, та осіб, приписаних до призовних дільниць, визначає Закон України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» від 16.03.2017 за №1951-VIII (далі - Закон №1951-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону №1951-VIII Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Згідно з частиною 1 статті 2 Закону №1951-VIII основними завданнями Реєстру є: 1) ідентифікація призовників, військовозобов`язаних, резервістів та забезпечення ведення військового обліку громадян України; 2) інформаційне забезпечення комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань особовим складом у мирний час та в особливий період; 3) інформаційне забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку.
Частинами 8, 9 статті 5 Закону №1951-VIII передбачено, що органами ведення Реєстру є Міністерство оборони України, районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України.
Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
Відповідно до частин 1,3 статті 6 Закону №1951-VIII, до Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості:1) персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів; 2) службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Особам, які працюють з базами даних Реєстру, заборонено вимагати, обробляти та використовувати будь-яку інформацію, не передбачену законодавством.
Згода призовників, військовозобов`язаних та резервістів на обробку їх персональних даних для цілей Реєстру не потрібна.
Згідно з пунктом 20-1 частини 1 статті 7 Закону №1951-VIII до персональних даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать відомості про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (дата, номер, короткий зміст протоколу та/або постанови про адміністративне правопорушення).
Як вже встановлено судом, відповідно до військово-облікового документу в електронній формі, сформованого у застосунку «Резерв +» станом на 14.10.2025 інформація про порушення позивачем правил військового обліку та перебування в розшуку відсутня.
Крім того, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 було надіслано звернення від 10.07.2025 року до Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо доставлення громадян, які вчинили адміністративні правопорушення за статтею (статтями) 210, 210-1 КУпАП до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для складання протоколів про адміністративне правопорушення стосовно позивача, зареєстроване за № 11887 від 10.07.2025 року. 
В той же час, суд зазначає, що відповідачем до матеріалів справи не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження наявності законних підстав для направлення звернення до Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області для здійснення доставлення позивача до ІНФОРМАЦІЯ_5 як особи, яка скоїла адміністративні правопорушення, передбачені статтями 210, 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Крім того, представник відповідача-1 у клопотанні від 12.01.2026 року про закриття провадження у справі зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_4 жодних відомостей про порушення правил військового обліку позивачем до реєстру не вносилося та до адміністративної відповідальності за ст. 210-210-1 КУпАП він не притягався. На підтвердження чого долучив відомості з ЄДРПВР «Оберіг». 
В той же час суд враховує, що звернення до Хустського РВП ГУ НП в Закарпатській області із зверненням від 10.07.2025 року щодо доставлення позивача до ІНФОРМАЦІЯ_5 об`єктивно створює для позивача стан правової невизначеності та може зумовлювати ризик застосування до нього заходів, пов`язаних із його доставленням органами Національної поліції. За таких обставин, побоювання позивача щодо можливості застосування примусових заходів поза належною правовою процедурою є обґрунтованими і підлягають судовому захисту.
Разом з тим, суд вважає за необхідне вказати, що сам по собі механізм застосування заходів адміністративного примусу у вигляді затримання та доставлення особи до територіального центру комплектування та соціальної підтримки може бути правомірним, за умови дотримання вимог закону. Відповідно до статті 27 частини 1 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", таке звернення до органів Національної поліції можливе лише за наявності одночасно двох умов: невиконання громадянином обов`язків, передбачених статтею 22 зазначеного Закону; вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 210-1 КУпАП.
Отже, рішення про ініціювання адміністративного затримання та доставлення приймається саме керівником територіального центру комплектування та соціальної підтримки як спеціально уповноваженою посадовою особою, виключно за наявності підтверджених ознак правопорушення, передбаченого статтею 210-1 КУпАП, та належно зафіксованої підстави для такого звернення.
Разом з цим, застосування заходів адміністративного примусу в кожному конкретному випадку не є обов`язковим, а має здійснюватися лише у разі, коли без їх застосування неможливо забезпечити належний розгляд справи про адміністративне правопорушення або притягнення особи до відповідальності.
Процедура адміністративного затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних і резервістів під час дії воєнного стану спрямована виключно на забезпечення складання і розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 210-1 КУпАП. 
В той же час, з огляду на встановлені обставини справи, суд дійшов висновку, що направлення звернення до органів Національної поліції України щодо доставлення позивача, як такого, що вчинив адміністративне правопорушення за статтею (статтями) 210 КУпАП до обласного, районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки для складання протоколів про адміністративні правопорушення є необґрунтованим та протиправним.
За приписами пункту 79 Порядку №1487 районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки повідомляють Національній поліції про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, щодо яких надсилалося звернення відповідно до вимог абзацу третього пункту 56 цього Порядку. Таке повідомлення має містити прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності), адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), дату народження, інші дані (за наявності), а також унікальний вихідний номер та кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи.
Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку, що у разі відсутності підстав для адміністративного затримання та доставлення призовників, військовозобов`язаних та резервістів, щодо яких надсилалося звернення, районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки надсилають до органів поліції повідомлення із відповідними відомостями.
Статтею 245 частиною 2 пунктом 10 КАС України установлено повноваження суду прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Враховуючи те, що дії відповідача щодо направлення звернення до органів поліції щодо позивача визнано судом протиправними, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, меж позовних вимог, у відповідності до ст. 245 КАС України позов належить задовольнити шляхом визнання протиправними дії відповідача -1 щодо направлення звернення до Хустського РВП ГУ НП в Закарпатській області щодо доставлення позивача, як такого, що вчинив адміністративне правопорушення за статтею (статтями) 210, 210-1 КУпАП до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для складання протоколів про адміністративні правопорушення та зобов`язання відповідача -1 направити до Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області повідомлення про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення ОСОБА_1 , як такого, що вчинив адміністративне правопорушення за статтею (статтями) 210, 210-1 КУпАП до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для складання протоколів про адміністративні правопорушення, відповідно до пункту 79 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 №1487.
Щодо позовних вимог про визнання протиправними дій Хустського РУП ГУ НП в Закарпатській області щодо відмови у припиненні вжиття заходів для супроводу позивача та про зобов`язання Хустське РУП ГУ НП в Закарпатській області після надходження повідомлення припинити заходи для супроводу позивача, суд зазначає наступне. 
Відповідно до ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII), у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами МВС України, іншими нормативно-правовими актами.
Наказом МВС України 03.08.2017 № 676 затверджено Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), за змістом п. 1 розділу І якого інформаційно-комунікаційна система «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП) - сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Система ІПНП є функціональною підсистемою єдиної інформаційної системи МВС (далі - ЄІС МВС).
В розумінні п. 3 розділу ІІІ даного Положення бази даних поліції, необхідні для забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції, містять відомості, зокрема, стосовно повідомлень про кримінальні та адміністративні правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, що надійшли технічними каналами зв`язку.
Згідно п. 1-3 Додатку 1 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяві повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, визначено, що згідно з пунктом 5 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.
Заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення незалежно від місця і часу їх скоєння, повноти отриманих відомостей і форми подання, а також особи заявника реєструють цілодобово уповноважені службові особи центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділах поліції, міжрегіональних територіальних органах Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах (далі - органи (підрозділи) поліції), до яких звернулася особа чи надійшло повідомлення.
Заяви чи повідомлення фізичних або юридичних осіб про вчинення кримінального правопорушення та іншу подію можуть бути усними або письмовими.
Уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції після отримання заяви чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, зобов`язана внести відповідні відомості до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», а за відсутності технічних можливостей - до журналу єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події.
Отже, після надходження відповідних заяв службова особа поліції вносить відомості до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України».
Як вбачається з матеріалів справи, позивача внесено до бази "ІПНП" на підставі звернення ІНФОРМАЦІЯ_5 щодо доставлення до ІНФОРМАЦІЯ_5 , а тому враховуючи зазначене і наведені вимоги закону Хустський РВП ГУ НП в Закарпатській області діяв правомірно.
Суд наголошує, що Національна поліція України та її територіальні органи уповноважені здійснювати розшук, включати та виключати відомості щодо правопорушників до ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України», однак на підставі звернення територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Крім того, вимога про зобов`язання відповідача -2 після надходження повідомлення припинити заходи для супроводу позивача є передчасною та не підлягає задоволенню, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_7 ще не направляв до Хустського РВП ГУ НП в Закарпатській області звернення про виключення інформації, створеної на підставі звернення у вигляді набору даних від 10.07.2025 року, зареєстрованого за № 11887 від 10.07.2025 року.
В той же час, після отримання від ТЦК та СП повідомлення про відсутність підстав для доставлення позивача до територіального центру комплектування та соціальної підтримки, у відповідача -2 виникне обов`язок щодо виключення позивача з бази інформаційного ресурсу інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України»
Таким чином, на час розгляду справи позовні вимоги в цій частині є передчасними, оскільки повідомлень для виключення таких відомостей від ТЦК та СП до поліції не надходило.
Відтак, позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню частково.
Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Таким чином, у відповідності до ст. 139 КАС України необхідно стягнути на користь позивача судові витрати у розмірі 968,96 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд , -
ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. 900-річчя Хуста, м. Хуст, Закарпатська область), Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (вул. Ф. Ракоці, буд. 13, м. Ужгород, Закарпатська область, код ЄДРПОУ 40108913) про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити частково.
2. Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо направлення звернення від 10.07.2025 року до Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області щодо доставлення ОСОБА_1 , як такого, що вчинив адміністративне правопорушення за статтею (статтями) 210, 210-1 КУпАП до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для складання протоколів про адміністративні правопорушення, зареєстрованого за № 11887 від 10.07.2025 року. 
3. Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 направити до Хустського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області повідомлення про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення ОСОБА_1 , як такого, що вчинив адміністративне правопорушення за статтею (статтями) 210, 210-1 КУпАП до територіального центру комплектування та соціальної підтримки для складання протоколів про адміністративні правопорушення, відповідно до пункту 79 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 №1487.
4. В задоволенні решти позовних вимог – відмовити. 
5. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 968,96 грн. (дев`ятсот шістдесят вісім гривень дев`яносто шість копійок). 
6. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя	Н.Д. Маєцька