Коростишівський районний суд Житомирської області 

Справа № 935/2102/25
Провадження № 2/935/152/26
РІШЕННЯ
Іменем України
05 березня 2026 року       м.Коростишів
Коростишівський районний суд Житомирської області у складі: головуючого – судді Василенка Р.О., за участю секретаря судового засідання – Криворучко Я.В., позивача ОСОБА_1 , представника позивача - адвоката Осадчого А.А., відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача - адвоката Рибакова О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа орган: опіки та піклування Коростишівської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та їх вихованні, визначення порядку участі у вихованні дитини,
УСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду з позовними вимогами до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з онуками, в обгрунтуванні яких вказала, що її син ОСОБА_3 та ОСОБА_2 уклали шлюб, в період якого у них народились діти, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до повідомлення сім`ї №284 від 14.04.2025 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зник безвісти 11.04.2025 року поблизу н.п. Басівка, Сумського району, Сумської області. Малолітні онуки позивача проживають разом з своєю матір`ю ОСОБА_2 , яка почала чинити перешкоди у реалізації права на спілкування з онуками та участь у їх вихованні. Зокрема відповідачка не дозволяє позивачу зустрічатись з онуками, не допускає її до місця проживання дітей, заблокувала номер телефону у старшої дитини, що унеможливлює дистанційного спілкування з дітьми, таким чином створивши повну ізоляцію позивача від її онуків. Спроби врегулювати ситуацію досудовим порядом шляхом переговорів із відповідачкою результатів не дало. Між сторонами стався стійкий конфлікт, тому просить визначити порядок участі у вихованні та спілкуванні з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, пояснила, що після зникнення безвісти її сина ОСОБА_3 відповідач здійснює перешкоди у спілкуванні з онуками, не дає спілкуватись з ними, а тому просить позов задовольнити.
Представник позивача ОСОБА_6 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.
Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, зазначила, що не перешкоджала у спілкуванні з дітьми, старша донька не хоче спілкуватись з бабусею з власної волі, позивач налаштовує дітей проти неї, а тому не заперечує щодо спілкування дітей з бабусею за її участі та в загальних місцях відпочинку, за умови, що позивач перестане ображати її та за обов`язкової участі відповідачки.
Представник відповідача адвокат Рибаков О.В., в судовому засіданні зазначив, що відповідач не перешкоджає у спілкуванні онуків з бабусею, однак формат спілкування повинен бути змінений, без образ та негативних висловлювань щодо матері дітей.
Представник третьої особи орган опіки та піклування Коростишівської міської ради Наумов О.Г. в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити без його відсутності, у вирішенні спору покладається на розсуд суду. 
Дитина ОСОБА_7 в судовому засіданні повідомила, що не має бажання спілкуватись з бабусею, раніше з бабусею були гарні відносини, однак останнім часом відносини погіршились, оскільки бабуся негативно висловлюється про маму.
Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні зазначила, що вона є сестрою позивачки та вказала, що бабуся ОСОБА_1 виховувала своїх онуків з маленького віку, забирала з садочку та школи, виховувала, навчала, любить своїх онуків, однак відповідачка налаштовує онуків проти бабусі.
Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснила, що є сусідкою з відповідачем та вказала, що Варвара казала їй особисто, що бабуся ображає маму, а тому вона не хоче її бачити, також ОСОБА_2 казала свідку, що ОСОБА_1 негативно висловлюється про відповідачку, про відношення меншої дитини до бабусі їй не відомо. 
Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні зазначила, що є сусідкою ОСОБА_11 та вказала, що раніше бабуся забирала дітей з школи та садочку, а на даний час діти хотіли б спілкуватись з бабусею, однак бабуся неодноразово агресивно та негативно висловлюється про відповідачку, про що свідок чула особисто під час телефонної розмови позивача та відповідача.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників справи та допитаних свідків дійшов до наступного висновку.
Судом встановлено, що відповідно до сповіщення сім`ї № 284 складеного начальником ІНФОРМАЦІЯ_4 підполковником ОСОБА_12 , солдат ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 зник безвісти 11.04.2025 поблизу п.п. Басівка, Сумського району, Сумської області.
Родинні відносини позивачки ОСОБА_1 з її онуками ОСОБА_13 та ОСОБА_14 не оспорюються та визнаються відповідачем по справі. 
В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (частина перша статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року).
Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (частина восьма статті 7 СК України).
Баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні (частина перша статті 257 СК України).
Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення (частина друга статті 257 СК України).
Тлумачення статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.
Спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (стаття 263 СК України).
Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.
Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта 263 ЦК України).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 липня 2020 року в справі № 295/13297/18 (провадження № 61-8094св20) вказано, що:
«законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя статті 257 СК України). Відповідно до статті 263 СК України спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина перша статті 81 ЦПК України).
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України).
Судом у ході розгляду справи встановлено, що між сторонами у справі існують конфліктні відносини та відповідач по справі ОСОБА_15 останнім часом не дозволяє спілкуватись онкум зі своєю бабусеюта відповідно чинить перешкоди у спілкуванні позивача з її онкуами.
Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування».
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року в справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що:
«будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.
За змістом статті 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні, побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. 
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 6 лютого 2019 рокуу справі № 607/13092/16-ц (провадження № 61-1713св17) зазначено, що будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини. 
Як встановлено в ході розгляду справи, між сторонами фактично існує спір щодо визначення порядку участі у вихованні дітей бабусею, сторонами не погоджено спосіб участі позивача у спілкуванні з онуками і як зазначила відповідач ОСОБА_2 , то вона не заперечує щодо спілкування дітей з бабусею, однак не погоджується з графіком побачень, який просить встановити позивач, оскільки вона бажає бути присутньою при зустрічах.
Натомість, судом не встановлено виключних обставин, які свідчили б про необхідність обов`язкової присутності відповідача під час побачень бабусі з онуками, при цьому наявність між сторонами неприязних стосунків і конфліктів може негативно впливати на ставлення онуків до бабусі, також суд враховує, що до червня 2025 (як зазначено позивачем у справі) у онуків та бабусі були хороші відносини, остання проводила багато часу з онуками, що не заперечується відповідачем у справі, тому суд дійшов висновку про доцільність проведення побачень онуків з позивачем без присутності матері.
В ході розгляду справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 мала гарні та теплі відносини з онуками, виховувала їх та проводила час з ними, однак після зникнення безвісти її сина ОСОБА_3 в квітні 2025 року під час проходження військової служби у позивача та відповідача відбулось погіршення відносин, що відобразилось на спілкуванні онуків з бабусею. Так, позивач ОСОБА_1 має право на особисте спілкування з онуками, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дітей і таке спілкування відбувається саме в інтересах дітей, також судом враховується думка дитини ОСОБА_16 , яка в судовому засіданні висловила не бажання спілкуватись з бабусею станом на день розгляду справи, однак думка дитини може змінюватись з врахуванням налагодження стосунків між сторонами, тому суд враховує думку дитини та бажання бабусі приймати участь у спілкуванні з дітьми, та вважає, що спілкування бабусі з онуками має відбуватись за згодою дітей.
Беручи до уваги пояснення свідків у справі, які зазначили про наявність конфліктних ситуацій між сторонами, враховуючи думку дитини Варвари та сторін у справі, вік дітей, суд визначає порядок участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , наступним чином: щотижневі побачення з онуками кожної суботи з 10.00 год. до 14 год. за місцем проживання ОСОБА_1 , або в загальних місцях проведення дозвілля та відпочинку дітей, що відповідають віку та стану здоров`я дитини, за згоди дітей, перебування онуків з бабусею протягом двох тижнів під час літніх канікул та протягом одного тижня під час осінніх, зимових і весняних канікул, кожного року у період який попередньо узгоджується між сторонами з урахуванням інтересів, режиму дітей та за бажанням дітей., необмеженого спілкування бабусі разом з онуками за допомогою телефона та/або програм інтернет-телефонії (Viber, Skype) в режимах аудіо- та/або відеозв`язку щодня, що не перешкоджає навчанню та відпочинку дітей, за бажанням дітей, побачення з онуками в день народження дітей, в день народження позивачки та на державні і релігійні свята у період, який попередньо узгоджується між сторонами з урахуванням інтересів, режиму дітей та за бажанням дітей., а тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
З урахуванням вікових змін дітей, їх розвитку та потреб, бабуся не позбавлена права в майбутньому змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні онуків, що буде відповідати інтересам дітей.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 605,60 грн. судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи викладене, на підставі ст.157,159 Сімейного кодексу України, і керуючись ст.ст. 12, 13, 76-89, 141, 263-265, 268,352 ЦПК України, суд, 
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги задовольнити частково.
Усунути прешкоди у спілкуванні з онуками та визначити порядок участі ОСОБА_1 у вихованні та спілкуванні з онуками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , наступним чином:
1) щотижневі побачення з онуками кожної суботи з 10.00 год. до 14 год. за місцем проживання ОСОБА_1 , або в загальних місцях проведення дозвілля та відпочинку дітей, що відповідають віку та стану здоров`я дитини, за згоди дітей. 
2) перебування онуків з бабусею протягом двох тижнів під час літніх канікул та протягом одного тижня під час осінніх, зимових і весняних канікул, кожного року у період який попередньо узгоджується між сторонами з урахуванням інтересів, режиму дітей та за бажанням дітей.
3) необмеженого спілкування бабусі разом з онуками за допомогою телефона та/або програм інтернет-телефонії (Viber, Skype) в режимах аудіо- та/або відеозв`язку щодня, що не перешкоджає навчанню та відпочинку дітей, за бажанням дітей.
4) побачення з онуками в день народження дітей, в день народження позивачки та на державні і релігійні свята у період, який попередньо узгоджується між сторонами з урахуванням інтересів, режиму дітей та за бажанням дітей.
В іншій частині позовних вимог відмовити. 
Стягнути ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 605,60 грн.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду..
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , (місце проживання: АДРЕСА_2 )
Третя особа: орган опіки та піклування Коростишівської міської ради, Житомирська область, місто Коростишів, вул. Дарбіняна, 11.

Суддя Роман ВАСИЛЕНКО