ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

03 квітня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/7628/24	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),
суддів: Лукманової О.М., Божко Л.А., 
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Дніпрі апеляційну скаргу Кропивницької митниці 
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.10.2025 року (головуючий суддя Момонт Г.М.)
у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Аллєгро-опт» до відповідача: Кропивницької митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про визнання незаконним та скасування рішення, 

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне підприємство «Аллєгро-опт», звернувся 27.11.2024 до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Кропивницької митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України, просив:
визнати незаконним та скасувати рішення Кропивницької митниці від 20.11.2024 р. щодо класифікації товарів №24UA90100000016-КТ.
В обґрунтування позову зазначено, що Кропивницькою митницею 20.11.2024 р. відносно належного позивачу товару – навушники HAVIT HV-Н626BT в кількості 2006 штуки, отриманий з Китайської народної республіки відповідно контракту від 04.08.2017 р. №64 та заявлений ним 19.11.2024 р. по митній декларації №24UA901020008701U4 в режимі імпорту, винесено рішення щодо класифікації товарів №24UA90100000016-КТ, яким заявлений в митній декларації код товару згідно Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності 8518300090 змінено на 8527130000. Позивача вважає це рішення відповідача незаконним. Позивач вказує, що згідно технічних характеристик на товар – навушники HAVIT HV-Н626BT це навушники накладні та призначені для відтворювання звуку з персональних комп`ютерів, телефонів, та іншої звуковідтворювальної техніки, шляхом підключення за допомогою кабеля з розємом Mini-jack (3,5 мм) або безпровідного з`єднання Bluetooth V5, диапазон частот навушників 20Hz-20kHz, мають вбудований мікрофон, з додатковою функцєю FM-радіо та призначені для побутового використання. Згідно з УКТ ЗЕД, зазначеної у додатку до Закону України «Про Митний тариф України», код 8518300090 визначено як – навушники, об`єднані чи не об`єднані мікрофоном, та комплекти, які складаються з мікрофона та одного гучномовця чи більше, інші. Виходячи з технічних характеристик товару та згідно з пунктом (b) частини 3 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, визначених Законом України «Про Митний тариф України», яким визначено, що багатокомпонентні товари повинні класифікуватися за основними властивості цих товарів, позивачем в митній декларації №24UA901020008701U4 від 19.11.2024 р. в графі 33 був зазначений код товару згідно УКТЗЕД 8518300090. Однак, відповідачем рішенням визначено код УКТ ЗЕД на даний товар – 8527130000, який згідно з УКТ ЗЕД зазначеної у додатку до Закону України «Про Митний тариф України», визначено як приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником, інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями. Згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженими наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 р. №543 до товарної позиції 8527, яку визначив рішенням відповідач, ця група включає: 1) Побутові радоприймачі всіх типів (настільні моделі, моделі консольного типу, приймачі для установлення в меблях, на стінах і т.п., портативні моделі, приймачі, поєднані або не поєднані в одному корпусі зі звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою чи годинником). 2) Автомобільні радіоприймачі. 3) Окремо подану приймальну апаратуру для установлення в радіорилейній апаратурі товарної позиції 8525. 4) Кишенькові касетні програвачі (плеєри) з радіоприймачем. 5) Стереосистеми (системи високоякісного відтворення категорії hi-fi), що містять радіоприймач, подані в наборах для роздрібної торгівлі, що складаються з модульних блоків у власних окремих корпусах, наприклад, в комбінації з програвачем компакт дисків, касетним магнітофоном, підсилювачем з еквалайзером, гучномовцями і т.д. Радіоприймач надає системі її основну властивість. В додаткових поясненнях №543 до товарної позиції 8527 зазначено, що по коду УКТЗЕД 85271300, тобто, коду, який визначив відповідач в оскаржуваному рішенні, до цієї категорії включаються радіо мовленнєві приймачі, поєднані з апаратурою для запису або відтворення звуку з лазерною зчитувальною системою, незалежно від того, поєднані вони з іншою апаратурою для запису або відтворення звуку (наприклад, касетного типу) або годинником. До цієї категорії також включається апаратура для відтворення звуку, що зветься «МР3-плеєри», що використовує оптичний носій інформації та вбудовані пристрої, котрі можуть бути послідовно активовані для прийому сигналів радіомовлення з допомогою програмного забезпечення. В той же час, згідно з Поясненням №543 до товарної позиції 8518, яку позивач зазначив у митній декларації №24UA901020008701U4 від 19.11.2024 р., ця група включає: телефони головні, навушники об`єднані або не об`єднані з мікрофоном, і компоненти, що складаються з мікрофона та одного або більше гучномовців. Головні телефони та навушники є електроакустичними приймачами, які використовують для генерування звукових сигналів низької інтенсивності. Як і гучномовці, описані вище, вони перетворюють електричний сигнал в акустичний; засоби, використовувані для цього, залишаються тими самими в обох випадках. І єдине розходження полягає в необхідних потужностях. До цієї товарної позиції входять: головні телефони, навушники, об`єднані або не об`єднані з мікрофоном, для телефонії або телеграфії; головні комплекти, що складаються зі спеціального ларингофону та нероз`ємно закріплених навушників (використовувані. Наприклад, в авіації); гарнітури для телефонії, які являють собою пристрої, що об`єднують мікрофон та гучномовець та використовувані переважно телефонними операторами; головні телефони та навушники для підключення до радіо- чи телевізійних приймачів, звуковідтворювальної апаратури або машин для автоматичного оброблення інформації. До цієї товарної позиції також входять комплекти, що складаються з мікрофона та одного або більше гучномовців, які можуть бути об`єднані разом. Головний телефон або навушник може включатись в комплект для індивідуального прослуховуванню. Такі комплекти призначені для підключення до центральної системи, оснащеної підсилювачем, за допомогою штепсельного роз`єма чи іншим способом. Такі пристрої можуть використовуватись учасниками зборів чи конференцій. В додаткових поясненнях №543 до товарної позиції 8518 зазначено, що до цієї товарної позиції включаються окремо представлені безпровідні мікрофони, головні телефони, навушники та гучномовці, комбіновані або некомбіновані. З системного аналізу Пояснень №543 вбачається, що обов`язковою умовою віднесення товару до коду УКТЗЕД 85271300, який визначив відповідач в рішенні, є наявність в даному товарі лазерної зчитувальної системи оптичних носіїв інформації. Крім цього, обов`язковою умовою віднесення товару до товарної позиції УКТ ЗЕД 8527, є радіоприймач, який надає системі її основну властивість. Позивач наголошує на тому, що в товарі – навушники HAVIT HV-Н626BT в кількості 2006 штуки, який був заявлений позивачем 19.11.2021 р. по митній декларації №24UA901020008701U4, відсутня лазерна зчитувальна система оптичних носіїв інформації (компакт-дисків). Крім цього, основне призначення даного товару не приймання радіосигналів (радіоприймач), а відтворення звуку з персональних комп`ютерів, телефонів та іншої зчитувальної техніки, шляхом підключення за допомогою кабелю з роз`ємом Mini-jack (3,5 мм) або безпровідного з`єднання Bluetooth. Функція наявності мікрофону та FM-радіо в даних навушниках носять додаткову опцію, однак, це не надає товару її основну властивість – функцію радіоприймача. При цьому, товар – навушники HAVIT HV-Н626BT, повністю відповідає вимогам, зазначеним в Поясненнях №543 по товару, який повинен бути віднесений до коду УКТ ЗЕД 8518. Окрім того, даний товар за кодом УКТ ЗЕД 8518300090 вже ввозився позивачем і відповідачем здійснювалося митне оформлення даного товару саме за цим кодом УКТ ЗЕД.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.10.2025 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Кропивницької митниці про визначення коду товару №24UA90100000016-КТ від 20.11.2024 року.
Стягнуто на користь Приватного підприємства «Аллєгро-опт» понесені ним судові витрати у загальному розмірі 9 922,40 грн, у тому числі судовий збір у розмірі 2 422,40 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 7 500 грн за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову. Вказує, що за результатами опрацювання запиту стосовно перевірки правильності класифікації товару згідно УКТ ЗЕД від 19.11.2024 р. №008701/КТ, ВККТМП та КЗП УКАМП використовуючи документи, надані до митного оформлення, керуючись статтею 69 МКУ, Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), викладеній у додатку до Закону України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 р. №2697-IX, основними правилами інтерпретації класифікації товарів (далі ОПІ) 1, 3(с), 5 та 6, Примітками до розділу XVI, Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом Держмитслужби України від 14.12.2022 р. №543 (до товарних позицій 8518 та 8527), Порядком роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України», затверджених наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року №650 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року №455), на підставі наданих до митного оформлення документів, наявної інформації з акту митного огляду від 20.11.2024 р. №24UA901020008701U4, фотографій з митного огляду, інструкції з використання товару встановлено, що товар з комерційною назвою «HVH626BT headphone» у своєму складі містить FM-приймач та функціональні клавіші для налаштувань та роботи приладу з радіохвилями в FM діапазоні (вмикання/вимикання/налаштування FM-хвиль, що підтверджує можливість самостійного прийняття радіомовлення в FM діапазоні (прийом сигналів за допомогою електромагнітних хвиль, що передаються через ефір без будь-якого приєднання проводової лінії зв`язку)). Також товар з комерційною назвою «HV-H626BT headphone» у своєму складі містить функціональний слот (роз`єм) для картки пам`яті з можливістю відтворення запису (звуку) з карток Micro SD, Bluetooth v5.0 «смуги радіочастот 2400-2480 мГц», вхід AUX, роз`єм для заряду USB-C, вбудований акумулятор ємністю 400 мАг. Має функцію передачі аудіо з лівого порту пристрою в режимі AUX на інші пристрої. Постачається в комплекті з інструкцією, кабелем живлення з роз`ємами «USB-USB-C» та кабелем AUX. Здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення. Маркування на пакуванні та інформація з інструкції з використання, підтверджує вищезазначені функції пристроїв. Відповідно, враховуючи вищезазначене, а також характеристики товару, що є визначальними для його класифікації, керуючись основними правилами інтерпретації класифікації товарів 1, 3(с), 5 (з урахуванням того, що пакування в якому товар поставлено звичайне для такої категорії продукції та відсутня інформація про повторне використання пакування) та 6 (для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень), беручі до уваги вимоги листів ДФС від 29.01.2019 р. №2689/7/99-99-19-03-0317 та ДМС від 23.10.2021 р. №19-19/19-01- 01/7/19310, товар з комерційною назвою «HV-H626BT headphone» - 2006 шт. класифіковано у товарній підкатегорії УКТ ЗЕД 8527130000, як товар: «Апаратура для радіомовлення, поєднана з звуковідтворювальними пристроями: навушники бездротові моделей «HV-H626BT headphone» - 2006 шт., мають приймальну апаратуру для радіомовлення FM-приймач та функцію Bluetooth v5.0 «смуги радіочастот 2400-2480 мГц», вхід AUX, функціональний слот (роз`єм) для картки пам`яті з можливістю відтворення запису (звуку) з карток Micro SD, роз`єм для заряду USB-C, вбудований акумулятор ємністю 400 мАг., функцію передачі аудіо з лівого порту пристрою в режимі AUX на інші пристрої. Здатний функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення. Постачаються в комплекті з інструкцією, кабелем живлення з роз`ємами «USB- USB-C» та кабелем AUX. Для побутового використання. Виробник: GUANGZHOU HAVIT TECHNOLOGY». Представник відповідача вважає дії посадових осіб Кропивницької митниці такими, що в повній мірі відповідають чинному законодавству та МКУ, а поданий позов до Кропивницької митниці безпідставним та таким, що не підлягає задоволенню.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. 
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне. 
Судом першої інстанції встановлено, що Приватним підприємством «Аллєгро-опт» 19.11.2024 р. з метою митного оформлення подано до Кропивницької митниці митну декларацію №24UA901020008701U4, у якій задекларовано ввезений товар, зокрема: навушники «HAVIT» в асортименті: «HV-H626BT headphone». Навушники головні, поєднані з мікрофоном, накладні, повнорозмірні, динамічні, з оголов`ям, призначені для відтворення звуку за допомогою перетворення електричних сигналів, хвиль у акустичні, механічні коливання, з ПК, телефонів та іншої техніки, діапазон частот 20 Гц – 20 кГц роз`ємом AUX 3,5 мм, мають функцію Bluetooth з`єднання, опір 320 Ом, акумулятор 400 мА, є додаткова функція TF Card. FM., застосовуються для індивідуального використання, не застосовуються на столах, в меблях, на стінах і т.п., моделі не консольного типу, не портативні, не поєднані з апаратурою для запису або відтворення звуку з лазерною зчитувальною системою, годинник відсутній, виробник: GUANGZHOU HAVIT TECHNOLOGY COMPANY, торговельна марка: HAVIT, країна походження: CN (а.с.28-30).
Посадовою особою Кропивницької митниці прийнято рішення щодо класифікації товарів №24UA90100000016-КТ від 20.11.2024 р., яким товар «HV-H626BT headphone» класифіковано у товарній підкатегорії УКТ ЗЕД 8527130000 (а.с.6-7).
Також Кропивницька митниця прийняла рішення про визначення коду товару №КТ-UA901000-0016-2024 від 20.11.2024 р., яким змінено код товару «HV-H626BT headphone», задекларованого позивачем у митній декларації №24UA901020008701U4 (графа 33 МД) за кодом УКТ ЗЕД 8518300090, на код УКТ ЗЕД 8527130000 (а.с.28).
Позивач вважає протиправним рішення про визначення коду товару №КТ-UA901000-0016-2024 від 20.11.2024 р.
Суд першої інстанції позов задовольнив.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи. 
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VІ від 13.03.2012 року (далі по тексту - МК України).
Відповідно до ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з ч.1 ст.248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування – з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Відповідно до ч.ч.1-5 ст.69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.
З огляду на ч.ч.7, 8 ст.69 МК України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. 
Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. 
У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.
Наявність рішення митних органів щодо класифікації товарів не є підставою для відмови у прийнятті рішення щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів.
У разі якщо рішення щодо класифікації товарів суперечить рішенню щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів щодо товарів з ідентичними характеристиками, рішення щодо класифікації товарів підлягає скасуванню. 
У такому разі рішення щодо класифікації товарів втрачає чинність з моменту набрання чинності рішенням щодо зобов`язуючої інформації з питань класифікації товарів, а підприємство не несе відповідальності за негативні наслідки застосування рішення щодо класифікації товарів з моменту його прийняття до моменту його скасування.
Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.
Статтею 67 МК України передбачено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Відповідно до статті 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Ведення УКТ ЗЕД передбачає:
1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією;
2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД;
3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру;
4) забезпечення однакового застосування всіма митними органами правил класифікації товарів;
5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках;
6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування;
7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД;
8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.
Законом України «Про Митний тариф України» від 19.10.2022 р. №2697-IX встановлюється Митний тариф України, який є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку – ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Згідно з Розділом «Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД» додатку до Закону України «Про Митний тариф України» класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де подається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:
(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;
(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом із цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 р. №428 затверджено Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, який визначає процедуру ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) (Порядок №428).
Пунктом 12 Порядку №428 передбачено, що Пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.
На виконання положень статті 68 МК України, Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 р. №428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», наказом Державної митної служби України №543 від 14.12.2022 року затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі за текстом – Пояснення №543).
Відповідно до УКТ ЗЕД група 85 розділу XVI «Електричні машини, обладнання та їх частини; апаратура для запису або відтворення звуку, телевізійна апаратура для запису та відтворення зображення і звуку, їх частини та приладдя» включає: 
(а) ковдри, матраци, грілки для ніг з електропідігрівом, а також аналогічні вироби; одяг, взуття, грілки-навушники та інші вироби з електропідігрівом, призначені для ношення на тілі людини; 
(b) вироби скляні товарної позиції 7011; 
(c) машини та апаратуру товарної позиції 8486; 
(d) вакуумні апарати, які використовуються для медичних, хірургічних, стоматологічних або ветеринарних цілей (товарна позиція 9018); або 
(е) вироби меблеві з електропідігрівом групи 94.
До товарної позиції УКТ ЗЕД 8518 «Мікрофони та підставки для них; гучномовці, вмонтовані або не вмонтовані в корпус; навушники та телефони головні, об`єднані чи не об`єднані з мікрофоном, та комплекти, які складаються з мікрофона та одного гучномовця чи більше; підсилювачі звукових частот електричні; електричні звукопідсилювальні комплекти», заявленої позивачем у МД №24UA901020008701U4 від 19.11.2024 р., входять: мікрофони, гучномовці, головні телефони, навушники та електричні підсилювачі звукової частоти всіх типів, подані окремо, безвідносно до конкретного призначення, для якого така апаратура може бути спроектована (наприклад, телефонні мікрофони, головні телефони і навушники, а також гучномовці радіоприймачів).
Зокрема: 8518 30 00 – навушники, об`єднані чи не об`єднані з мікрофоном, та комплекти, які складаються з мікрофона та одного гучномовця чи більше:
- 8518 30 00 10 – телефонні трубки для систем проводового зв`язку;
- 8518 30 00 20 – для цивільної авіації;
- 8518 30 00 90 – інші.
(C) Телефони головні, навушники об`єднані або не об`єднані з мікрофоном, і комплекти, що складаються з мікрофона та одного або більше гучномовців.
Головні телефони та навушники є електроакустичними приймачами, які використовують для генерування звукових сигналів низької інтенсивності. 
Як і гучномовці, описані вище, вони перетворюють електричний сигнал в акустичний; засоби, використовувані для цього, залишаються тими самими в обох випадках, і єдине розходження полягає в необхідних потужностях.
До цієї товарної позиції входять: головні телефони, навушники, об`єднані або не об`єднані з мікрофоном, для телефонії або телеграфії; головні комплекти, що складаються зі спеціального ларингофону та нероз`ємно закріплених навушників (використовувані, наприклад, в авіації); гарнітури для телефонії, які являють собою пристрої, що об`єднують мікрофон та гучномовець та використовувані переважно телефонними операторами; головні телефони та навушники для підключення до радіо- чи телевізійних приймачів, звуковідтворювальної апаратури або машин для автоматичного оброблення інформації.
До цієї товарної позиції також входять комплекти, що складаються з мікрофона та одного або більше гучномовців, які можуть бути об`єднані разом. Головний телефон або навушник може включатись в комплект для індивідуального прослуховування. 
Такі комплекти призначені для підключення до центральної системи, оснащеної підсилювачем, за допомогою штепсельного роз`єма чи іншим способом. 
Такі пристрої можуть використовуватись учасниками зборів чи конференцій.
До цієї товарної позиції також включається апарат для дородового прослуховування, котрий зазвичай складається з мікрофону, навушників, гучномовця, акустичної воронки, органів управління гучністю, включанням та виключанням та відсіку для батареї живлення. Цей апарат дозволяє почути звуки внутрішньоутробного плоду, а також биття серця матері. Цей апарат не містить звукозаписувального пристрою. Апарат призначений для немедичного використання.
Однак електродіагностична апаратура, призначена для використання спеціалістами в медицині, хірургії або ветеринарії, включається до товарної позиції 9018.
Згідно з Додатковими поясненнями до товарної позиції 8518:
До цієї товарної позиції включаються окремо представлені безпровідні мікрофони, головні телефони, навушники та гучномовці, комбіновані або некомбіновані.
До цієї товарної позиції не включаються:
1. До цієї товарної позиції не включаються окремо представлені безпровідні телефонні трубки для проводового зв`язку (див. пояснення до підпозиції 8517 62).
2. Окремо представлені безпроводові гарнітури (поєднання навушників і мікрофону) з можливістю набору (див. пояснення до товарної категорії 8517 62 00).
Разом з тим, до товарної позиції УКТ ЗЕД 8527, визначеної відповідачем, відносяться: приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником: радіомовні приймачі, здатні функціонувати без зовнішнього джерела електроживлення, зокрема: 
8527 13 00 00 – інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями.
До категорії 8527 13 00 включаються радіо мовленнєві приймачі, поєднані з апаратурою для запису або відтворення звуку з лазерною зчитувальною системою, незалежно від того, поєднані вони з іншою апаратурою для запису або відтворення звуку (наприклад, касетного типу) або годинником.
До цієї категорії також включається апаратура для відтворення звуку, що зветься «MP3-плеєри», що використовує оптичний носій інформації та вбудовані пристрої, котрі можуть бути послідовно активовані для прийому сигналів радіомовлення з допомогою програмного забезпечення.
Класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює декларант, а митний орган здійснює контроль за такою класифікацією та може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.
Позивач, декларуючи товар, заявив у митній декларації №24UA901020008701U4 від 19.11.2024 р. точні відомості про товар, що містять достатній перелік інформації для його розпізнання та однозначної класифікації за кодом УКТ ЗЕД 8518 30 00 90. 
Верховний Суд в постанові Верховного Суду від 20.03.2024 року у справі № 822/2718/17 дійшов висновку, що обов`язок визначення у відношенні товару коду класифікації покладається на декларанта товару, що поставляється на митну територію України, а орган доходів і зборів має перевірити правильність класифікації товару, поданого до митного оформлення. 
У разі виявлення під час митного оформлення товару порушення правил класифікації орган доходів і зборів має самостійно класифікувати такий товар. 
Про зміну класифікації заявленого до митного оформлення товару орган приймає відповідне рішення, яке може бути предметом оскарження до органу вищого рівня або до суду. 
Повноваженнями щодо прийняття рішення про класифікацію товару орган доходів і зборів наділений і після проведення митного оформлення товару.
Крім цього, в постанові від 08.05.2018 року у справі №808/1341/14 Верховний Суд, проаналізувавши вимоги Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 №1085/21397 також дійшов висновку, що відсутність рішення про визначення коду товару та випущення товару у вільний обіг свідчить про класифікацію його митним органом відповідно до коду, заявленого у митній декларації. 
Отже, контролюючий орган мав обов`язок  прийняти відповідне рішення щодо визначення коду товару (яке може бути оскаржене).
Водночас, Верховний Суд у своїх постановах (наприклад, від 30.04.2024 у справі № 826/3775/17) наголошує, що митні органи не можуть безпідставно перекласифікувати товар. Оскарження рішення про визначення коду УКТ ЗЕД є ефективним, якщо позивач доведе правильність свого класифікаційного коду, опису товару та надасть належні докази (технічну документацію, висновки експертів).
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що виходячи з технічних характеристик товару та згідно з пунктом (b) частини 3 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, визначених Законом України «Про Митний тариф України», яким визначено, що багатокомпонентні товари повинні класифікуватися за основними властивості цих товарів, позивачем в митній декларації №24UA901020008701U4 від 19.11.2024 р. в графі 33 був зазначений код товару згідно УКТЗЕД 8518300090. 
Однак, відповідачем рішенням визначено код УКТ ЗЕД на даний товар – 8527130000, який згідно з УКТ ЗЕД зазначеної у додатку до Закону України «Про Митний тариф України», визначено як приймальна апаратура для радіомовлення, поєднана чи не поєднана в одному корпусі із звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою або з годинником, інша апаратура, поєднана із звукозаписувальними чи звуковідтворювальними пристроями. 
Слід взяти до уваги, що згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженими наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 р. №543 до товарної позиції 8527, яку визначив рішенням відповідач, ця група включає: 
1) Побутові радоприймачі всіх типів (настільні моделі, моделі консольного типу, приймачі для установлення в меблях, на стінах і т.п., портативні моделі, приймачі, поєднані або не поєднані в одному корпусі зі звукозаписувальною або звуковідтворювальною апаратурою чи годинником). 
2) Автомобільні радіоприймачі. 
3) Окремо подану приймальну апаратуру для установлення в радіорилейній апаратурі товарної позиції 8525. 
4) Кишенькові касетні програвачі (плеєри) з радіоприймачем. 
5) Стереосистеми (системи високоякісного відтворення категорії hi-fi), що містять радіоприймач, подані в наборах для роздрібної торгівлі, що складаються з модульних блоків у власних окремих корпусах, наприклад, в комбінації з програвачем компакт дисків, касетним магнітофоном, підсилювачем з еквалайзером, гучномовцями і т.д. 
Радіоприймач надає системі її основну властивість. 
В додаткових поясненнях №543 до товарної позиції 8527 зазначено, що по коду УКТЗЕД 85271300, тобто, коду, який визначив відповідач в своєму рішенні, до цієї категорії включаються радіо мовленнєві приймачі, поєднані з апаратурою для запису або відтворення звуку з лазерною зчитувальною системою, незалежно від того, поєднані вони з іншою апаратурою для запису або відтворення звуку (наприклад, касетного типу) або годинником. 
До цієї категорії також включається апаратура для відтворення звуку, що зветься «МР3-плеєри», що використовує оптичний носій інформації та вбудовані пристрої, котрі можуть бути послідовно активовані для прийому сигналів радіомовлення з допомогою програмного забезпечення. 
В той же час, згідно з Поясненням №543 до товарної позиції 8518, яку позивач зазначив у митній декларації №24UA901020008701U4 від 19.11.2024 р., ця група включає: 
телефони головні, навушники об`єднані або не об`єднані з мікрофоном, і компоненти, що складаються з мікрофона та одного або більше гучномовців. 
Головні телефони та навушники є електроакустичними приймачами, які використовують для генерування звукових сигналів низької інтенсивності. 
Як і гучномовці, описані вище, вони перетворюють електричний сигнал в акустичний; засоби, використовувані для цього, залишаються тими самими в обох випадках. 
І єдине розходження полягає в необхідних потужностях. 
До цієї товарної позиції входять: 
головні телефони, навушники, об`єднані або не об`єднані з мікрофоном, для телефонії або телеграфії;
головні комплекти, що складаються зі спеціального ларингофону та нероз`ємно закріплених навушників (використовувані. Наприклад, в авіації); 
гарнітури для телефонії, які являють собою пристрої, що об`єднують мікрофон та гучномовець та використовувані переважно телефонними операторами; 
головні телефони та навушники для підключення до радіо- чи телевізійних приймачів, звуковідтворювальної апаратури або машин для автоматичного оброблення інформації. 
До цієї товарної позиції також входять комплекти, що складаються з мікрофона та одного або більше гучномовців, які можуть бути об`єднані разом. 
Головний телефон або навушник може включатись в комплект для індивідуального прослуховуванню. 
Такі комплекти призначені для підключення до центральної системи, оснащеної підсилювачем, за допомогою штепсельного роз`єма чи іншим способом. 
Такі пристрої можуть використовуватись учасниками зборів чи конференцій. 
В додаткових поясненнях №543 до товарної позиції 8518 зазначено, що до цієї товарної позиції включаються окремо представлені безпровідні мікрофони, головні телефони, навушники та гучномовці, комбіновані або некомбіновані. 
З системного аналізу Пояснень №543 вбачається, що обов`язковою умовою віднесення товару до коду УКТЗЕД 85271300, який визначив відповідач в рішенні, є наявність в даному товарі лазерної зчитувальної системи оптичних носіїв інформації. 
Крім цього, обов`язковою умовою віднесення товару до товарної позиції УКТ ЗЕД 8527, є радіоприймач, який надає системі її основну властивість. 
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що в товарі – навушники HAVIT HV-Н626BT в кількості 2006 штуки, який був заявлений позивачем 19.11.2021 р. по митній декларації №24UA901020008701U4, відсутня лазерна зчитувальна система оптичних носіїв інформації (компакт-дисків). 
Крім цього, основне призначення даного товару не приймання радіосигналів (радіоприймач), а відтворення звуку з персональних комп`ютерів, телефонів та іншої зчитувальної техніки, шляхом підключення за допомогою кабелю з роз`ємом Mini-jack (3,5 мм) або безпровідного з`єднання Bluetooth. 
Функція наявності мікрофону та FM-радіо в даних навушниках носять додаткову опцію, однак, це не надає товару її основну властивість – функцію радіоприймача. 
Аналіз вищезазначеного дає підстави для висновку, що товар – навушники HAVIT HV-Н626BT, повністю відповідає вимогам, зазначеним в Поясненнях №543 по товару, який повинен бути віднесений до коду УКТ ЗЕД 8518. 
Окрім того, даний товар за кодом УКТ ЗЕД 8518300090 вже ввозився позивачем і відповідачем здійснювалося митне оформлення даного товару саме за цим кодом УКТ ЗЕД.
Натомість відповідач самостійно класифікував вказаний товар та відніс товар до товарної позиції 8527, класифікувавши за кодом УКТ ЗЕД 8527 13 00 00.
Колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що відповідачем не доведено правомірності спірного рішення №24UA90100000016-КТ від 20.11.2024 р. щодо класифікації товарів.
Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що рішення Кропивницької митниці щодо класифікації товарів №24UA90100000016-КТ від 20.11.2024 р. винесено протиправно, у зв`язку з чим воно підлягає скасуванню.
Щодо витрат на правничу допомогу, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Частиною 1 статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
З огляду на п.п.1 ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
З огляду на п.1 ч.3 ст.134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
Згідно з ч.4 ст.134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Частиною 5 статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до ч.ч.6, 7 ст.134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 р. №5076-VI встановлено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини наведеної, зокрема, у п.95 рішення від 26.02.2015 р. у справі «Баришевський проти України», п.80 рішення від 12.10.2006 р. у справі «Двойних проти України», п.88 рішення від 30.03.2004 р. у справі «Меріт проти України». заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
При цьому, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини (рішення від 23.01.2014 р. у справі «East/West Aliance Limited» проти України»), обґрунтованим слід вважати розмір витрат, що є співмірним до складності справи, виконаних адвокатом робіт (наданих послуг) та часом, витраченим на виконання таких робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, а також з ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
З огляду на правову позицію Верховного Суду наведену у додатковій постанові від 05.09.2019 р. у справі №826/841/17 (провадження №К/9901/5157/19), суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, за наявності заперечень іншої сторони, з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. 
Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої постановлено рішення, всі її витрати на правничу допомогу, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо, є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

Матеріалами справи підтверджується, що при зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2 422,40 грн (а.с.16) та витрати на професійну правничу допомогу у сумі 7 500,00 грн (а.с.39).
Матеріали справи містять витяг із договору про надання правової допомоги №1 від 25.11.2024 р., укладений між Приватним підприємством «Аллєгро-опт» (Клієнт) та Івановим Олексієм Вікторовичем (Адвокат) відповідно до якого адвокат взяв на себе зобов`язання в якості правової допомоги здійснювати представницькі повноваження, захищати права і законні інтереси Клієнта в обсязі та на умовах, встановлених цим договором та за домовленістю Сторін по оскарженню в судах адміністративної юрисдикції рішення Державної митної служби України щодо класифікації товарів від 20.11.2024 р. №24UA90100000016-КТ (а.с.38).
Згідно п.4.1 Договору гонорар Адвокату за надання правової допомоги, передбаченої п.2.1.1 – п.2.1.9 цього договору встановлюється в розмірі 7 500 гривень (а.с.64).
З огляду на акт №1 наданих послуг (виконаної роботи) по договору про надання правової допомоги №1 від 25.11.2024 р. від 17.12.2024 р. Адвокат надав Клієнту послуги (виконав роботу) у період з 25.11.2024 р. по 17.12.2024 р. з опрацювання документів, підготовки та направлення до суду позовної заяви з відповідними додатками, опрацювання відзиву на позов, підготовки та направлення відповіді на відзив, Адвокатом витрачено 10 годин, вартість 7500 грн (а.с.40).
26.11.2024 р. ПП «Аллєгро-опт» сплачено ОСОБА_1 7 500грн, за договором про надання правової допомоги №1 від 25.11.2024 р., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера №3280 від 26.11.2024 р. (а.с.39).
Суд враховує, що надані представником позивача докази на підтвердження розміру витрат на оплату правничої допомоги відповідають вимогам ч.5 ст.134 КАС України. 
При цьому відповідачем відповідно до приписів ч.7 ст.134 КАС України не доведено, що витрати позивача на правничу допомогу є неспівмірними в розумінні ч.5 ст.134 КАС України.
На підставі викладеного, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що витрати позивача на професійну правничу допомогу в розмірі 7 500грн є обґрунтованими, співмірними, пов`язаними з розглядом даної справи та такими, що підтверджені належними доказами.
Зважаючи на викладене, підлягають стягненню на користь Приватного підприємства «Аллєгро-опт» понесені ним судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 7 500 грн та судовий збір у розмірі 2 422,40 грн, за рахунок бюджетних асигнувань Кропивницької митниці.
Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову.
Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем та нормами законодавства, що регулює дані правовідносини. 
Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.
Керуючись 241-245, 250, 311, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кропивницької митниці – залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.10.2025 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 03.04.2026 та в силу ст. 328 КАС України постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова 

суддя О.М. Лукманова 

суддя Л.А. Божко