РІШЕННЯ
Іменем України

20 квітня 2026 року 
м. Київ

справа №990/492/25
адміністративне провадження № П/990/492/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Олендера І.Я.,
суддів: Білоуса О.В.,  Бившевої Л.І.,  Хохуляка В.В.,  Желтобрюх І.Л., 
розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу № 990/492/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення в частині, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:
Процедура та аргументи сторін
1. 17 жовтня 2025 року на розгляд Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - відповідач, Комісія, ВККС України), у якій позивач просить: визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19.09.2025 №173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України поновити участь ОСОБА_1 в доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду на етапі тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного добору; зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України не пізніше 30 календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили провести тестування когнітивних здібностей з ОСОБА_1 в межах добору кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
2. Позов обґрунтовано тим, що згідно з положеннями пунктів 1, 3 частини п`ятої статті Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності встановленого ВККС України. Положеннями абзацу 4 частини третьої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС України. При цьому, ВККС України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті (частина четверта статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»). У зв`язку з чим, позивач вказує, що з метою належного визначення рівня когнітивних здібностей учасників конкурсу ВККС України зобов`язана затвердити перелік конкретних питань, які будуть поставлені учасникам, оскільки згідно з абзацом 4 частини третьої статі 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» саме на ВККС України покладено обов`язок затвердження форми та змісту тестувань, що означає не лише визначення структури і формату проведення тестування (наприклад, типу завдань - тестові, відкриті, ситуаційні тощо), але й затвердження конкретного переліку питань, які будуть використані для перевірки відповідності учасників критерію професійної компетентності, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей.
3. Позивач вказує, що затверджений перелік питань, в силу приписів частини четвертої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» не підлягає оприлюдненню, однак встановлене законодавством обмеження щодо його оприлюднення не звільняє Комісію від обов`язку його затвердження, оскільки йдеться не про публічний доступ до тестових завдань, а про їх належне формування та використання для забезпечення об`єктивності кваліфікаційного іспиту.
4. Також, позивач зазначає, що рішенням ВККС України від 12.06.2024 № 170/зп-24 затверджено базові вимоги до надання послуг із впровадження програмного забезпечення та розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту, а також доручено секретаріату ВККС України забезпечити закупівлю зазначених послуг відповідно до вимог чинного законодавства та цього рішення. 21.08.2024 рішенням № 259/зп-24 Комісією внесено зміни до затверджених рішенням Комісії від 12.06.2024 № 170/зп-24 базових вимог до надання послуг із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту, виклавши їх в редакції, що додається та до затверджених рішенням Комісії від 12.06.2024 № 170/зп-24 базових вимог до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту, виклавши їх в редакції, що додається. ВККС України рішенням від 24.03.2025 № 58/зп-25 внесено зміни до Базових вимог до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту, затверджених рішенням Комісії від 12.06.2024 № 170/зп-24 (у редакції рішення Комісії від 21.08.2024 № 259/зп-24), викладено підпункт 2 абзацу першого пункту 4 «Формування та оновлення бібліотеки тестових завдань» розділу «Вимоги до бібліотеки тестових завдань» в такій редакції: « 2) Етап 2 (бібліотека 240 завдань, 100 % оновлення) - протягом чотирьох місяців із моменту укладення договору про надання послуг, але не пізніше 01.12.2025». Позивач зазначає, що з вказаного рішення вбачається, що Комісія у 2024 році відповідно до рішення 21.08.2024 № 259/зп-24 уклала з ТОВ «ХГР Україна» договір за результатами проведеного тендеру на розробку першої частини бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей.
5. Позивач наголошує, що згаданими вище рішеннями ВККС України не було затверджено повного переліку питань, що мають використовуватися безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників конкурсу, що є порушенням вимог абзацу 4 частини третьої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» в частині обов`язку ВККС Українизатвердити зміст тестувань та не сприяє забезпеченню належного рівня об`єктивності та передбачуваності відповідної процедури.
6. З урахуванням наведеного, позивач звертає увагу на висновок зроблений Верховним Судом у справі № 990/59/25 у рішенні від 16 вересня 2025 року про те, що ВККС України як орган, уповноважений державою на здійснення кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді, зобов`язана забезпечити належну організацію цього етапу, у тому числі шляхом затвердження чіткої та вичерпної програми тестування з визначенням конкретного переліку питань.
7. Позивач зазначає, що 11.09.2025 пройшла тестування когнітивних здібностей в межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. За результатами якого, комп`ютерною програмою визначено кількість балів - 31,36. Рішенням ВККС України № 173/зп-25 від 19.09.2025 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду та призначено четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду). Згідно додатку 1 до вказаного рішення, зокрема мені ОСОБА_1 було визначено бал - 31,36; результат етапу кваліфікаційного іспиту - «не складено». Достовірність результату зазначено тестування позивач заперечує та вказує, що рішенням ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25, позивачу фактично відмовлено у допуску до наступного етапу конкурсу та як наслідок припинено мою участь в доборі на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, що є відмовою у доступі до професії судді, зачіпає професійну репутацію як правника та є втручанням в право на повагу до приватного життя.
8. Так, позивач зазначає, що 01.10.2025 звернулася до ВККС України з листом про надання поставлених під час тестування питання (завдання) та надані мною відповіді з метою встановлення достовірності отриманого результату. Водночас, листом від 08.10.2025 № 21-8702/2025 ВККС України надіслала звіт про результати тестування когнітивних здібностей та повідомила, що сформовані завдання для складання кваліфікаційного іспиту є інформацією з обмеженим доступом. Перелік питань тестування з когнітивних здібностей не оприлюднювався. Зміст тестових баз, що використовуються для забезпечення проведення добору кандидатів на посаду судді, інформацію, що міститься в матеріалах проведення іспиту, включено до Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в ВККС України, затвердженого наказом Голови Комісії від 05.04.2017 № 24.
9. Позивач вказує, що відповідно до частини другої статті 70 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ВККС України забезпечує прозорість та відкритість добору на посаду судді. Пунктом 4.15 розділу 4 Положення № 185/зп-24 учасник має право на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту (бланком відповідей), зошитом для виконання практичного завдання та всіма оцінками за результатами складання ним іспиту (без інформації про оцінювачів). З аналізу наведених норм випливає, що ВККС України зобов`язана забезпечити учасникові можливість ознайомлення з поставленими йому під час тестування когнітивних здібностей питаннями, а також з наданими ним відповідями, оскільки такий обов`язок прямо випливає із принципів прозорості і відкритості добору на посаду судді, закріплених у частині другій статті 70 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деталізованих у пункті 4.15 розділу 4 Положення № 185/зп-24. Проте, зі звіту про результати тестування когнітивних здібностей надісланих Комісією на адресу позивача листом № 21-8702/2025 від 08.10.2025 неможливо встановити зміст якого саме питання (завдання) було поставлено, варіанти відповідей та відповідь якого змісту мною було надано. Наданий звіт містить лише ID питання, ID обране учасником, підтвердження правильності чи ні наданої відповіді та ID правильного питання відповіді без можливості її ідентифікації.
10. Позивач вказує, що наведене, порушує його право як учасника добору на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту, яке є непорушною та невід`ємною складовою забезпечення права на об`єктивне оцінювання та ефективне оскарження результатів іспиту та ставить під сумнів достовірність результатів тестування, оскільки Комісія не забезпечила можливість ознайомлення з поставленими під час тестування когнітивних здібностей питаннями, а також з наданими відповідями, тим самим не підтвердила достовірності отриманих позивачем результатів тестування когнітивних здібностей та правомірності оскаржуваного рішення в частині затвердження кодованих та декодованих результатів щодо позивача.
11. Позивач вказує, що наведене у сукупності свідчить про те, що рішення ВККС України № 173/зп-25 від 19.09.2025 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів ОСОБА_1 не ґрунтується на принципах законності, прозорості, відкритості та об`єктивності, що є підставою для його скасування.
12. У відзиві на позовну заяву ВККС України просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість доводів у ній зазначених.
13. Відповідач зазначає, що рішенням Комісії від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Приймаючи зазначене рішення, Комісією взято до уваги, що 879 кандидатів на посаду судді та суддів складали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду та/або місцевого господарського суду, та/або місцевого загального суду. Тестування загальних знань у сфері права та знань з однієї спеціалізації місцевого суду (адміністративної або господарської або загальної) складали 3 963 кандидатів на посаду судді та суддів. Таким чином, тестування когнітивних здібностей було призначено для 4 842 кандидатів на посаду судді та суддів. З метою дотримання принципу рівних умов для учасників кваліфікаційного іспиту Комісія вважала за необхідне визначити єдиний графік тестування когнітивних здібностей щодо усіх спеціалізацій місцевих судів з урахуванням єдиного критерію: за прізвищами учасників в алфавітному порядку. Крім того, вказаним рішенням визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
14. Також, зазначеним рішенням, на виконання норм Положення та з урахуванням рішення Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60. Встановлено, що середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали. Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. В подальшому, згідно з графіком 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17.09.2025 Комісією проведено тестування когнітивних здібностей - третій етап кваліфікаційного іспиту. Для складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 з`явилась у визначену їй дату 11.09.2025 та набрала 31,36 бала.
15. Рішенням Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого господарського суду 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал. Згідно з зазначеним рішенням Комісії позивач за результатами тестування когнітивних здібностей набрала 31,36 бали. Оскільки, ОСОБА_1 не набрала середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, тобто не склала тестування когнітивних здібностей, то позивач відповідно не допущена до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання).
16. Відповідач вказує, що ОСОБА_1 , вважає, що всупереч зазначеному положенню Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Комісією не було затверджено перелік питань з тестування когнітивних здібностей. Проте, таке твердження є хибним, оскільки частиною 3 статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено затвердження лише форми та змісту тестування, практичних завдань, а затвердження конкретного переліку питань, які стосуються тестування когнітивних здібностей, чинним законодавством не передбачено. Одночасно з цим, Комісія зауважує, що предметом вказаного адміністративного позову є визнання протиправним та скасування рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/ зп-25 «Про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та про призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду» в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей, що стосуються позивача. Однак, в обґрунтування означеної позовної вимоги позивач вказує на вчинення Комісією окремих дій (не надання переліку питань бібліотеки тестових завдань когнітивних здібностей) так і бездіяльність (незатвердження переліку питань тестових завдань когнітивних здібностей), які жодним чином не підтверджують протиправність ухваленого Комісією рішення, як і не доводять підстав для його скасування.
17. Відповідач звертає увагу, що частиною третьою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України. У свою чергу, форму та зміст тестування когнітивних здібностей визначено Положенням про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19.06.2024 № 185/зп-24 (зі змінами). Пунктом 2.6 розділу 2 означеного Положення передбачено, що форма тестового завдання - закрите завдання, що складається з основи (текст запитання) та чотирьох варіантів відповідей, серед яких лише один є правильним (ключ), а три є неправильними (дистрактори). Таким чином, покликання позивача на те, що Комісією всупереч положень частини третьої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» не було затверджено форму та зміст тестування когнітивних здібностей є безпідставними та такими, що спростовуються вищенаведеним.
18. Крім того, відповідач зазначає, що Комісією рішенням від 29.01.2025 № 29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду» було оприлюднено на офіційному сайті Комісії довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 до вказаного рішення) (https://www.vkksu.gov.ua/doc/pro-zdiysnennya-organizaciynyh-zahodiv-shchodo-provedennya-kvalifikaciynogo-ispytu-kandydativ-na). Також, пунктом 2.5 розділу 2 Положення наведено, що програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту. При цьому, частиною четвертою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що Комісія не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті. Це ж саме положення кореспондується у пункті 2.15 розділу 2 Положення. Таким чином, твердження позивача про те, що Комісією всупереч положень частини третьої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» не було завчасно затверджено перелік питань з тестування когнітивних здібностей є безпідставним, оскільки згадані положення мають виключні правила та стосуються саме тестування когнітивних здібностей, а отже обов`язок Комісії в затверджені та оприлюдненні переліку питань тестування когнітивних здібностей відсутній.
19. Відповідач зазначає, що норми вказаного Положення, умови, порядок проведення кваліфікаційного іспиту у межах добору, а також алгоритм визначення прохідного бала для всіх його етапів були належним чином прийняті, затверджені та оприлюднені Комісією завчасно. Ці положення були відомі позивачу і до початку проходження першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності). Зокрема, за декілька місяців до оголошення Комісією добору, рішенням Комісії від 12.06.2024 № 170/зп-24 були затверджені Базові вимоги, відповідно до яких, ТОВ «ХГР Україна» здійснювала розробку бібліотеки тестових завдань когнітивних здібностей. Очевидно, що ОСОБА_1 , була з ними ознайомлена, добровільно виявила бажання брати участь у доборі та з`явилась для складання відповідних етапів іспиту, усвідомлюючи і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені умови, а отже, Комісією у повній мірі дотримано принципи прозорості та рівності умов для його часників.
20. Відповідач зазначає, що будь-яких заперечень про нібито наявність порушень Комісією процедур Добору, а також розробки бібліотеки тестових завдань, які використовувались Комісією у тестуванні когнітивних здібностей, до затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей (19.09.2025) у позивача не було, що свідчить про незгоду позивача з результатом третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), однак сама по собі незгода не доводить протиправність дій чи рішень Комісії у процедурі добору на посаду судді місцевого суду.
21. Також відповідач зазначає, що на звернення ОСОБА_1 , від 01.10.2025 (вх. № 02-10645/25 від 02.10.2025), в якому позивач просила, зокрема, надати їй питання, які були згенеровані під час тестування когнітивних здібностей, з варіантами наданих відповідей, Комісією листом від 08.10.2025 (вих. № 21-8702/25), було надано розгорнуту відповідь та проінформовано про направлення отримання звіту про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складеного під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитання, унікальний номер запитання та даних про правильність або неправильність відповіді учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів). Окрім того, Позивачу було роз`яснено, що пунктом 2.19 розділу 2 Положення про складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, встановлено, що сформовані завдання для складання кваліфікаційного іспиту є інформацією з обмеженим доступом. Зміст тестових баз, що використовуються для забезпечення проведення добору кандидатів на посаду судді, інформацію, що міститься в матеріалах проведення іспиту, включено до Переліку відомостей, що становлять службову інформацію в Комісії, затвердженого наказом Голови Комісії від 05.04.2017 № 24 (зі змінами, пункти 12, 14). Визначені Законом повноваження Комісії реалізуються, зокрема шляхом використання баз тестових завдань для проведення кваліфікаційного іспиту. З огляду на те, що сформовані (згенеровані) у межах Добору, тестові завдання з когнітивних здібностей Комісією не оприлюднювалися, можуть використовуватися в інших процедурах та не є відкритими для загального доступу, доступ до запитуваної ОСОБА_1 , інформації обмежується на підставі частини другої статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя, оскільки розголошення таких відомостей може завдати істотної шкоди цим інтересам. Негативні наслідки від оприлюднення вказаних відомостей значно перевищують суспільний інтерес в їх отриманні. Тому, твердження ОСОБА_1 , стосовно того, що Комісія не надала перелік тестових питань з перевірки когнітивних здібностей під час складання нею кваліфікаційного іспиту та правильних відповідей до них, не відповідає дійсності та нівелюється вищенаведеним.
22. Відповідач вважає, що фактичні обставини справи і зібрані докази свідчать про те, що Комісія при здійсненні своїх повноважень не вийшла за межі своєї компетенції і при реалізації дискреційних повноважень дотрималася вимог до діяльності суб`єктів владних повноважень, закріплених у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Позивачем у позовній заяві не наведено, яке саме право порушено Комісією, а також якими саме діями Комісії порушено права ОСОБА_1 , тоді як обраний позивачем спосіб захисту, з урахуванням доводів позовної заяви, зводиться до бажання позивача зайняти привілейоване становище порівняно з іншими кандидатами і пройти таке тестування повторно. Таким чином, обставини спірних правовідносин вказують на законність прийнятих Комісією рішень, а тому вимоги позивача про визнання їх протиправними та скасування є безпідставними та такими, що задоволенню не підлягають.
23. До суду також надійшла відповідь позивача на відзив на позовну заяву, яка містить аналогічні доводи та обґрунтування тим, які викладені позивачем у позовній заяві. Також, позивач зазначає, що відповідь відповідача на позовну заяву не спростовує доводів позивача викладених у такій.
Рух справи
24. Ухвалою Верховного Суду від 22 жовтня 2025 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення в частині, зобов`язання вчинити певні дії.
25. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.10.2025 визначено колегію суддів для розгляду даної справи у складі: Олендера І.Я. (головуючий суддя), Бившевої Л.І., Білоуса О.В., Желтобрюх І.Л., Хохуляка В.В.
26. Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, Верховний Суд установив, що позовну заяву подано із додержанням вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, та з дотриманням установленого законом строку звернення до суду. Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.
27. Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України).
28. Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
29. Позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19.09.2025 №173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України поновити участь ОСОБА_1 в доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду на етапі тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного добору; зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України не пізніше 30 календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили провести тестування когнітивних здібностей з ОСОБА_1 в межах добору кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Оцінка наведених позивачем доводів не потребує усних пояснень сторін та виклику учасників справи. Відповідач, у свою чергу, має право подати відзив на позов, у якому може навести усі необхідні та достатні, на його погляд, заперечення проти позову. Ураховуючи зазначене та вимоги частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд дійшов висновку про можливість розгляду цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
30. Відповідно до частини сьомої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Таких клопотань в межах визначених строків від сторін до Суду подано не було.
Фактичні обставини справи, установлені Судом
31. Рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі - добір). Рішенням ВККС України від 11 грудня 2024 року № 367/зп-24 оголошено прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
32. ОСОБА_1 виявила бажання взяти участь у вказаному доборі.
33. Рішенням ВККС України від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
34. Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
35. Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
36. Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
37. Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду).
38. Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
39. Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 04 липня 2025 року № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.
40. Рішенням Комісії від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності, допущено до другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду 7 239 кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, що успішно склали тестування знань з історії української державності, в тому числі позивача.
41. Рішенням Комісії від 11 серпня 2025 року № 151/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду, складеного 05, 06, 07 та 08.08.2025 у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Допущено до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей 604 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого адміністративного суду і набрали прохідний бал, зокрема, ОСОБА_1 .
42. Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей, допущено 4 489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.
43. Рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Тестування когнітивних здібностей призначено для 4 842 кандидатів на посаду судді та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, в тому числі позивачу.
44. Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту.
45. Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.
46. Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
47. Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
48. Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
49. В подальшому, згідно з графіком 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року Комісією проведено тестування когнітивних здібностей.
50. Рішенням Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого господарського суду 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал.
51. Згідно з вказаним рішенням Комісії позивач за результатами тестування когнітивних здібностей набрала 31,36 бали. Оскільки, ОСОБА_1 не набрала середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, тобто не склала тестування когнітивних здібностей, то позивач відповідно не допущена до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання).
Оцінка доводів учасників справи та висновки Верховного Суду
52. Суд, вивчивши доводи позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх належними і допустимими доказами зазначає наступне.
53. Відповідно до частини другої статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
54. Відповідно до частини першої статті 92 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вища кваліфікаційна комісія суддів України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
55. Статтею 93 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
56. Відповідно до пунктів 1 та 4 частини першої статті 70 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
57. Статтею 71 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що про оголошення добору Комісія ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному веб-сайті Комісії та офіційному веб-порталі судової влади України.
58. У рішенні про оголошення добору Комісія обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.
59. Суд звертає увагу на те, що питання складання кваліфікаційного іспиту, в тому числі і проходження тестування щодо когнітивних здібностей, регулюється статтею 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Суд наголошує на тому, що після оголошення рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 добору кандидатів на посаду судді місцевого суду до частин п`ятої та шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вносилися зміни, які стосувалися тестування знань з історії української державності. Відтак вказані зміни не впливають на вирішення спору по суті.
60. Суд звертає увагу на те, що застосовує статтю 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» в редакції, чинній на момент призначення та складання тестування щодо когнітивних здібностей.
61. Відповідно до частини першої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
62. Частинами другою-четвертою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії.
63. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
64. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.
65. Вища кваліфікаційна комісія суддів України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті.
66. Частиною п`ятою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.
67. Відповідно до частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
68. Зазначена норма встановлює мінімально можливий прохідний бал (75 відсотків максимально можливого бала) за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
69. Під час добору прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
70. Крім того, питання складання та оцінювання кваліфікаційного іспиту регулюється Положенням № 185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
71. Відповідно до пункту 1.3 Положення № 185/зп-24 Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, наступними показниками: когнітивні здібності встановлюються за сукупністю таких складових (пункт 1.3.1): логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак (пункт 1.3.1.1); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації (пункт 1.3.1.2).
72. Згідно з положеннями пунктів 2.2-2.5 Положення № 185/зп-24 зміст тестувань і практичних завдань визначається програмою іспиту. Таксономічна характеристика тестування визначає питому вагу дисциплін програми етапу іспиту в тестуванні. Питома вага розділу програми етапу іспиту - відсоткове співвідношення кількості тестових запитань з відповідної дисципліни до загальної кількості запитань тестування. Проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців. Програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
73. Перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) оприлюднюється на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту (пункт 2.15 Положення № 185/зп-24).
74. Відповідно до пункту 2.6 Положення № 185/зп-24 форма тестового завдання - закрите завдання, що складається з основи (текст запитання) та чотирьох варіантів відповідей, серед яких лише один є правильним (ключ), а три є неправильними (дистрактори).
75. Пунктом 6.1 розділу 6 Положення визначено стадії встановлення результатів іспиту, зокрема, затвердження кодованих та декодованих результатів кожного етапу іспиту.
76. Згідно з підпунктом 6.3.2 пункту 6.3 розділу 6 Положення у рішенні про затвердження кодованих результатів етапу іспиту зазначається, зокрема, результат етапу іспиту («успішно складено» або «не складено»).
77. Підпунктом 6.3.3 пункту 6.3 розділу 6 Положення встановлено, що учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
78. Відповідно до підпункту 6.3.4 пункту 6.3 розділу 6 Положення учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування загальних знань у сфері права та з відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду; набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей та історії української державності; відмови від складання іспиту; порушення порядку складання іспиту, що рішенням Комісії визнано істотним; неявки на етап іспиту.
79. Відповідно до пункту 6.8. розділу 6 Положення прохідний бал за тестування когнітивних здібностей та історії української державності - середні допустимі бали тестувань, встановлені Комісією.
80. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
81. Суд вказує на те, що Комісія виконала свій обов`язок та встановила прохідний бал з тестування щодо когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі з урахуванням положень абзацу 2 частини шостої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». При цьому, слід зазначити, що позивач не зазначає, а Суд не встановив порушень Комісії під час визначення прохідного бала для успішного проходження тестування щодо когнітивних здібностей.
82. У позовній заяві, ОСОБА_1 підставами для скасування рішення ВККС України від 19.09.2025 №173/зп-25 (в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей позивача) визначила недотримання Комісією свого обов`язку (встановленого частиною третьою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів») щодо затвердження форми та змісту тестувань, а саме - затвердження конкретного переліку питань, які будуть використані для перевірки відповідності учасників критерію професійної компетентності, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей.
83. Суд зазначає, що Закон України «Про судоустрій і статус суддів» є базовим нормативно-правовим актом, який визначає засади організації судової влади, статус суддів, порядок формування та діяльності органів суддівського врядування.
84. Як зазначалось вище, положеннями статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією (частина третя вказаної статті). Вища кваліфікаційна комісія суддів України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті (частина четверта статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
85. У справі, що розглядається, Судом встановлено, що Комісією рішенням від 29.01.2025 № 29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду» було затверджено: програму іспиту та таксономічну характеристику анонімного тестування з історії української державності для проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1); програму іспиту та таксономічну характеристику анонімного тестування загальних знань у сфері права та з кожної спеціалізації суду (адміністративної, господарської, загальної) для проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2), а також оприлюднено на офіційному сайті Комісії довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 до вказаного рішення).
86. Згідно з положеннями додатку 3 до вказаного рішення Комісії від 29.01.2025 № 29/зп-25 тестування когнітивних здібностей включає в себе два аспекти: тестування вербального мислення (здатність опрацьовувати текстову інформацію; уважність при роботі з текстами різного рівня складності; вміння розуміти заплутані текстові конструкції, в тому числі в нормативно- правових актах; вміння робити обґрунтовані висновки на підставі наданої інформації; вміння відрізняти важливе від другорядного); тестування логічного мислення (вміння виявляти закономірності; побудова причинно-наслідкового зв`язку та алгоритмів вирішення завдань; здатність характеризувати предмети, явища та процеси через сукупність їх суттєвих ознак). «Тестування логічного мислення» має досить широке тлумачення та включає багато аспектів того, що прийнято вважати «логікою», та включає дві складові: абстрактне мислення; логічне мислення.
87. При цьому у вказаному додатку також розкрито зміст вказаних понять, зміст та структуру кожного завдання, їх оцінку. Тобто, визначено переліки типових питань вербального, абстрактного, логічного блоків тестування, а також вказано, що кожному учаснику буде запропоновано 40 запитань з тестування когнітивних здібностей.
88. Таким чином, у додатку 3 до рішення Комісії від 29.01.2025 № 29/зп-25 було зазначено повну інформацію (з поясненнями до кожного блоку завдань) про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, яку було оприлюднено на офіційному сайті Комісії.
89. Вказане свідчить про те, що позивач завчасно була обізнана про умови добору, визначені Комісією, в тому числі з інформацією про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, а також з встановленим відповідачем прохідним балом третього етапу кваліфікаційного іспиту.
90. Проте, до ухвалення оскаржуваного рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25, згідно з яким ОСОБА_1 не набрала середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, тобто не склала тестування когнітивних здібностей (та відповідно не допущена до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання)), позивач не оскаржувала встановлений Комісією прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту та/або не затвердження відповідного переліку питань для тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
91. Крім того, Суд звертає увагу, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25 викладено правову позицію, відповідно до якої сама по собі відсутність доступу до матеріалів тестування або незгода з його результатами не свідчить про порушення процедури добору, якщо такі умови є однаковими для всіх учасників та не встановлено істотних порушень, які вплинули на результат оцінювання.
92. Щодо покликання позивача на те, що рішенням ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25, позивачу фактично відмовлено у допуску до наступного етапу конкурсу та як наслідок припинено її участь в доборі на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, що є відмовою у доступі до професії судді, зачіпає професійну репутацію як правника та є втручанням в право на повагу до приватного життя, Суд зазначає наступне.
93. Верховний Суд у своїх рішеннях вже неодноразово зазначав, що право кожного громадянина на доступ до державної служби, у тому числі на участь у доборі на посаду судді, гарантовано статтею 38 Конституції України. Водночас це право не є абсолютним і може бути реалізоване лише та за умови дотримання встановлених законом вимог та процедур, спрямованих на забезпечення професійності, доброчесності й здатності кандидата здійснювати правосуддя.
94. Відповідно до положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та Положення № 185/зп-24, однією з обов`язкових умов участі в подальших етапах добору на посаду судді є успішне складання кваліфікаційного іспиту та набрання прохідного бала. Набрання кандидатом бала, який є меншим від прохідного, не відповідає визначеним законом критеріям для просування до наступного етапу добору. Такий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.
95. Згідно з положеннями статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційний іспит є багатокомпонентним і включає, зокрема, тестування щодо когнітивних здібностей. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» пов`язує можливість проходження до наступного етапу кваліфікаційного іспиту з набранням прохідного бала.
96. Навіть факт складення кандидатом окремого елемента кваліфікаційного іспиту із набранням середньо допустимого балу свідчить лише про те, що кандидат формально пройшов відповідний етап тестування і не отримав негативної оцінки. Тоді як, недотримання вказаної вимоги (щодо набрання прохідного бала) є правомірною підставою для прийняття відповідного рішення щодо кандидата про його недопуск до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
97. Таким чином, відмова у допуску кандидата до наступного етапу добору з підстав ненабрання прохідного бала є правомірною, обґрунтованою та не порушує конституційного права особи на доступ до державної служби. 
98. Суд зазначає, що за оскаржуваним рішенням Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25 позивачем не було дотримано вимоги, для кандидатів на посаду судді, щодо набрання відповідного прохідного бала, що свідчить про те, що позивача у відповідності до вимог чинного законодавства було недопущено до наступного етапу.
99. Щодо доводів позивача, що Комісією всупереч вимог статті 70 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», а також пункту 4.15 розділу 4 Положення № 185/зп-24, не було належним чином ознайомлено її з поставленими під час тестування когнітивних здібностей питаннями, а також з наданими на них відповідями, оскільки зі звіту про результати тестування когнітивних здібностей, надісланих Комісією на адресу позивача листом № 21-8702/25 від 08.10.2025, неможливо встановити зміст якого саме питання (завдання) було поставлено, варіанти відповідей та відповідь якого змісту мною було надано (наданий звіт містить лише ID питання, ID обране учасником, підтвердження правильності чи ні наданої відповіді та ID правильного питання відповіді без можливості її ідентифікації), Суд зазначає наступне.
100. Відповідно до частини другої статті 70 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Вища кваліфікаційна комісія суддів України забезпечує прозорість та відкритість добору на посаду судді.
101. Згідно з положеннями пункту 4.15 розділу 4 Положення № 185/зп-24 учасник має право на ознайомлення з інформацією про власні відповіді на запитання тесту (бланком відповідей), зошитом для виконання практичного завдання та всіма оцінками за результатами складання ним іспиту (без інформації про оцінювачів).
102. Судом установлено, що відповідачем на адресу позивача листом № 21-8702/25 від 08.10.2025 було надіслано звіт про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складеного під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитання, унікальний номер запитання та даних про правильність або неправильність відповіді учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів). Тобто, наданий звіт містить лише ID питання, ID обране учасником, підтвердження правильності чи ні наданої відповіді та ID правильного питання відповіді без можливості її ідентифікації, що не можна вважати належним ознайомленням позивача (як учасника добору) з виконаним нею завданням. Водночас, таке ознайомлення Комісією позивача з виконаним завданням, шляхом надсилання лише вказаного звіту про результати тестування когнітивних здібностей не може бути підставою для скасування оскаржуваного позивачем рішення від 19.09.2025 № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , з урахуванням встановлених обставин, у справі, що розглядається, а також правового регулювання спірних правовідносин.
103. Також, позивач в обґрунтування доводів позовної заяви посилається на рішення Верховного Суду від 16 вересня 2025 року у справі № 990/59/25, вказуючи про застосовність викладених у ньому висновків до спірних правовідносин.
104. В частині вказаних доводів позивача, Суд зазначає, що вказане рішення не набрало законної сили, оскільки оскаржене в апеляційному порядку до Великої Палати Верховного Суду, а відтак не має преюдиційного значення та не є обов`язковим для врахування у розумінні частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України.
105. Крім того, правовідносини у справі № 990/59/25 не є подібними до спірних правовідносин у цій справі, оскільки стосуються проведення тестування когнітивних здібностей у межах іншої конкурсної процедури із застосуванням іншого інструменту тестування, що виключає можливість прямого застосування відповідних висновків.
106. Відтак посилання позивачки на зазначене судове рішення не спростовує правомірності дій та рішень ВККС України у межах спірних правовідносин.
107. З урахуванням зазначеного, Суд не вбачає підстав для скасування оскаржуваного рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19.09.2025 № 173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , оскільки воно прийняте з урахуванням та у відповідності вимог чинного законодавства, а Комісія правомірно не допустила позивача до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання) в межах добору, оголошеного рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, з огляду на ненабрання позивачем прохідного балу (позивач за результатами тестування когнітивних здібностей набрала 31,36 бали, що є нижчим за середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту), набрання якого було обов`язковою умовою для допущення до наступного етапу.
108. Крім того, Суд зазначає, що Консультативна рада європейських суддів у Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень на рівні рекомендацій, що мають характер норм «м`якого права», наголосила, що якість будь-якого судового рішення залежить головним чином від якості його обґрунтування. Воно не лише полегшує розуміння сторонами суті рішення, а насамперед слугує гарантією проти свавілля. Обґрунтування судового рішення загалом засвідчує дотримання національним суддею принципів, проголошених ЄСПЛ. При цьому навіть «проміжні» процесуальні рішення потребують належного викладу підстав їх прийняття, якщо вони стосуються індивідуальних свобод. Належне мотивування судового рішення - це стандарт ЄСПЛ, напрацьований за результатами розгляду заяв про порушення права на справедливий суд. Аналіз практики ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції свідчить, що право на мотивоване судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи.
109. По-перше, ціль мотивування судового рішення полягає в тому, щоб продемонструвати і довести, передусім сторонам, що суд справді почув, а не проігнорував їхні позиції. По-друге, мотивоване судове рішення надає сторонам змогу вирішити питання про доцільність його оскарження. По-третє, належне мотивування судового рішення забезпечує ефективний апеляційний перегляд справи. По-четверте, тільки мотивоване судове рішення забезпечує можливість здійснювати суспільний контроль за правосуддям.
110. Суд звертає увагу, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують у державах-учасницях з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд обов`язок щодо обґрунтування, який випливає зі статті 6 Конвенції, може бути вирішене тільки у світлі конкретних обставин справи (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», заява № 63566/00, пункт 23). Тому за наведених вище підстав, якими Суд обґрунтував своє рішення, не вбачається необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у справі.
Керуючись статтями 22, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ВИРІШИВ:
Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення в частині, зобов`язання вчинити певні дії повністю.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (з дня складення повного судового рішення).

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

І.Я.Олендер,
О.В. Білоус, 
 Л.І. Бившева, 
 В.В. Хохуляк, 
 І.Л. Желтобрюх, 
Судді Верховного Суду