ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
================================================================

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2026 року Справа № 915/372/25 
м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу
за позовом Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, вул. Заводська, буд. 1 А, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69035 (код ЄДРПОУ 34869316)
до відповідача Приватного сільськогосподарського підприємства “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК”, вул. Івана Франка, 13-А, село Миколаївське, Миколаївський район, Миколаївська область, 57262 (код ЄДРПОУ 19292651)
про відшкодування збитків у розмірі 106 558, 00 грн.

без повідомлення (виклику) учасників)
ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Миколаївської області звернувся Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача Приватного сільськогосподарського підприємства “Агрофірма “Роднічок”:
- кошти у вигляді різниці вартості ремонтних робіт між фактично сплачених коштів за ремонт наземного транспортного засобу та виплаченою сумою страхової виплати Страхової компанії “ARX”, яке понесла держава в особі Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області у розмірі 101 558, 00 грн.;
- кошти у вигляді вартості проведення експертної оцінки вартості збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу у розмірі 5 000, 00 грн.
Позивач також просить суд стягнути з відповідача суму сплаченого судового збору у розмірі 2 422, 40 грн.

І. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 18.03.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними матеріалами.
Заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін від сторін до суду не надходило.
Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 22.01.2026 сторонам встановлено строк для подання до суду доказів.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України “Про правовий режим воєнного стану” Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 “Про введення воєнного стану в Україні”, затвердженого Законом України “Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Відповідно до Указів Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 № 757/2022, від 06.02.2023 № 58/2023, від 01.05.2023 № 254/2023, від 26.07.2023 № 451/2023, від 06.11.2023 № 734/23, від 05.02.2024 № 49/2024, від 06.05.2024 №271/2024, від 23.07.2024 №469/2024, від 28.10.2024 №740/2024, № 26/2025 від 14.01.2025, №235/2025 від 15.04.2025, №478/2025 від 14.07.2025, №793/2025 від 20.11.2025 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України продовжувався строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 10 листопада 2024 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 8 лютого 2025 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 9 травня 2025 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 7 серпня 2025 року строком на 90 діб, з 05 години 30 хвилин 5 листопада 2025 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст. 248 ГПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
При здійсненні правосуддя суд має виходити з необхідності дотримання основних засад господарського судочинства, зазначених в ст. 2, 4 ГПК України стосовно забезпечення права сторін на розгляд справ у господарському суді після їх звернення до нього у встановленому порядку, гарантованому чинним законодавством та всебічно забезпечити дотримання справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
Згідно з приписами ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.
Поняття "розумного строку" не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.
При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Савенкова проти України" від 02.05.2013, "Папазова та інші проти України" від 15.03.2012).
Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введення на території України воєнного стану, складну безпекову ситуацію у м. Миколаєві, і, відповідно, наявність обставин, що загрожують життю, здоров`ю та безпеці працівників апарата суду та відвідувачів суду в умовах збройної агресії проти України, а також з урахуванням надмірного навантаження та недостатню кількість суддів в Господарському суді Миколаївської області, щодо яких здійснюється автоматизований розподіл судових справ, з урахуванням показників часу, необхідного для розгляду справ та матеріалів (рішення Вищої кваліфікаційної комісії України від 26.02.2025 № 41/зп-25 та від 05.03.2025 № 46/зп-25, лист ДСА від 28.01.2025 № 15-2062/25), розгляд даної справи здійснено у розумний строк відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР.

Відповідно до ст. 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Відповідно до ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.
Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.
У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.
Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 ГПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ УЧАСНИКІВ ПРОЦЕСУ.

2.1. Правова позиція позивача.
Підставою позову зазначено наступні обставини. 
21.08.2024 транспортний засіб позивача SsangYong Musso Grand потрапив у дорожньо-транспортну пригоду без постраждалих за участю автобуса відповідача. 
За результатами факту ДТП та перемовин, скориставшись своїм правом, встановленим п. 33.2 ст. 33 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів”, між сторонами було складено та підписано Повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (Євро-протокол) (дата пригоди 21.08.2024, час 06 год. 20 хв.), в якому водій ПСП “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК” визнав свою провину.
Транспортний засіб ПСП “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК” був забезпечений полісом цивільно-правової відповідальності власників вищезазначеного наземного транспортного засобу Страховою компанією “ARX”. Страховою компанією “ARX” відповідно до Повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду та платіжної інструкції від 18.09.2024 № 1085666 було здійснено страхову виплату в розмірі 80 000, 00 грн.
На замовлення позивача була здійснена експертна оцінка вартості збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу, за результатом якої надано звіт № 1256/11-24, яким встановлена вартість відновлювального ремонту транспортного засобу 190 383, 74 грн.
В подальшому позивачем було ініційовано проведення процедури публічних закупівель послуги з поточного ремонту автомобіля SSANG YONG Musso Grand, 2023 року випуску, VIN код: НОМЕР_1 , р/н АР 531 Е (ідентифікатор закупівлі в системі “Prozorro” – UA-2024-12-13-005152-a), за результатами якої з переможцем відкритих торгів було укладено договір від 13.12.2024 року № 173/12, загальна вартість договору склала 181 558, 00 грн. Послуги було надано в повному обсязі та повністю сплачені.
На підставі вищевикладеного, позивач зазначає, що підлягає відшкодуванню різниця вартості ремонтних робіт, яку понесла держава в особі Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області у розмірі 101 558, 00 грн. та вартість проведення експертної оцінки вартості збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу у розмірі 5 000, 00 грн.
Позовні вимоги обґрунтовано приписами ст. 1172, 1194 ЦК України, ст. 20, 49, 147, 173-175, 193 ГК України, п. 5.2 розділу V Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 № 142/5/2092, судовою практикою.

Позивач у відповіді на відзив (вх. № 5920/25 від 18.04.2025) зазначив, що твердження відповідача, що “сторона висловлює згоду з усіма умовами/наслідками оформлення “європротоколу” більше стосується винної сторони в ДТП, а саме водія ПСП “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК”, який визнав провину та оформленням протоколу підтвердив, що максимальна сума страхової виплати буде складати 80 000 грн., а все інше буде відшкодовано ПСП “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК”.
Щодо порушення порядку проведення оцінки спричинених ТЗ збитків, то позивач зазначає наступне. 
Позивачем було проведено товарознавчу експертизу та оцінку колісних транспортних засобів за ініціативи саме позивача, а не за судовим рішенням в рамках судового провадження. 
Посилаючись на п. 5.2 розділу V Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159), позивач зазначає, що виклик заінтересованих осіб для технічного огляду із зазначенням дати, місця та часу проведення огляду КТЗ здійснюється у разі потреби. 
Щодо зазначення призначення платежу в платіжній інструкції № 1410 від 06.11.2024, то позивач зазначає, що № 1256/11-24 - це номер самого висновку, а послуги були надані згідно Договору на проведення експертної оцінки від 04.11.2024 № 140/1/11.

2.2. Правова позиція (заперечення) відповідача.
Відповідач у відзиві на позовну заяву (вх. № 5686/25 від 14.04.2025) та запереченнях на відповідь на відзив (вх. № 6042/25 від 22.04.2025) просить суд відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Судові витрати залишити в повному обсязі за позивачем.
В обґрунтування заперечень відповідачем зазначено наступне.
Відповідач зазначає, що у разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників відповідного підрозділу Національної поліції розмір страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, не може перевищувати максимальних розмірів, затверджених Уповноваженим органом за поданням МТСБУ, що діяли на день настання страхового випадку.
В спірному випадку виплата за шкоду здійснена в повному обсязі, оскільки згідно постанови НБУ від 30.05.2022 № 108 ліміт (максимальний розмір) виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, у разі оформлення ДТП з використанням європротоколу, складає 80 000 грн., тобто сума страхової виплати.
Відповідач зазначає, що надані позивачем докази розміру збитків є неналежними доказами, оскільки не встановлюють причини та характер виходу з ладу, пошкодження тих чи інших деталей, запчастин, час пошкодження, тощо, що впливає на перелік робіт з відновлення за наслідками ДТП та їх вартість.
Відповідач зазначає, що оцінка спричинених ТЗ збитків проведена з порушенням порядку її проведення, оскільки:
- представники ПСП “Агрофірма “Роднічок” не були запрошені на проведення огляду ТЗ, пошкодженого внаслідок ДТП, тому не може підтвердити та погодитися із даними, викладеними в Експертному Висновку;
- станом на сьогодні неможливо призначити повторну судову експертизу з метою перевірки характеру тих чи інших пошкоджень, причину пошкоджень, тощо, що впливає на перелік робіт з відновлення та їх вартість, оскільки пошкоджений транспортний вже відремонтований, що підтверджується Договором, Актом наданих послуг, платіжною інструкцією;
- огляд пошкодженого транспортного засобу та оцінку виконав оцінювач Сурков Вячеслав Михайлович, який не є атестованим судовим експертом, він відсутній в Реєстрі атестованих судових експертів;
- сам висновок та Звіт експерта не відповідають вимогам чинного законодавства України, зокрема, в експертному висновку та звіті не вказано, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Відповідач зазначає, що витрати на оплату наданої позивачем до суду експертизи № 1256/11-24 не підтверджені, оскільки в експертному висновку та звіті оцінки щодо вартості відновлювального ремонту та суми матеріальних збитків вказано, що експертиза проведена на підставі Договору від 06.11.2025 № 1256/11-24, а в платіжній інструкції № 1410 від 06.11.2024 вказано, що оплата за експертизу, згідно Договору від 04.11.2024 № 140/1/11. 
Заперечення обґрунтовані приписами ст. 253 ЦК України, ст. 77, 98, 101, 104 ГПК України, Законом України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів”, ст. 7, 9 Закону України “Про судову експертизу” та судовою практикою. 

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН З ПОСИЛАННЯМ НА ДОКАЗИ, НА ПІДСТАВІ ЯКИХ ВСТАНОВЛЕНІ ВІДПОВІДНІ ОБСТАВИНИ.

Розглянувши матеріали справи, керуючись принципом верховенства права, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд встановив наступне.

Відповідно до технічного талону транспортного засобу серія ОРС № 025536 транспортний засіб Ssang Yong Musso Grand, 2023 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2 зареєстровано 07.11.2023 за АРЗ СП ГУ ДСНС України в Запорізькій області. 
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ серія НОМЕР_3 транспортний засіб автобус-D марки ПАЗ 4234, 2004 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_4 зареєстровано 19.05.2016 за ПСП “Арофірма “Роднічок”.

Повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду встановлено, що 21.08.2024 о 06 год. 20 хв. в м. Снігурівка, Баштанського району відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу ГАЗ-4234, реєстраційний номер НОМЕР_4 , який належить ПСП “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК”, під керуванням водія ОСОБА_1 та транспортного засобу SsangYong Musso Grand, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить Аварійно-рятувальному загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області, під керуванням водія ОСОБА_2 . Згідно повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду водій ТЗ ГАЗ-4234, реєстраційний номер НОМЕР_4 ОСОБА_1 визнав свою вину. За змістом повідомлення автомобіль ГАЗ-4234, реєстраційний номер НОМЕР_4 , виїхав на смугу зустрічного руху та пошкодив автомобіль SsangYong Musso Grand, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який повертав праворуч.
Відповідно до повідомлення ТЗ SsangYong Musso Grand, реєстраційний номер НОМЕР_2 отримав пошкодження (видимі пошкодження): ліва фара, бампер, крило, капот.
Повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (європротокол) підписано учасниками ДТП.

Цивільно-правова відповідальність власника наземного транспортного засобу ПАЗ 4234, 2004 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_4 була застрахована Страховою компанією “ARX” (код ЄДРПОУ 20474912) (попередня назва КС “АХА Страхування”), що підтверджується полісом № ЕР218942028 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Строк дії договору з 00 год 00 хв. 27.01.2024 по 26.01.2025.

18.09.2024 АТ “СК” АРКС” (код ЄДРПОУ 20474912) перераховано на рахунок позивача Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області грошові кошти в сумі 80 000, 00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 1085666 від 18.09.2024 на суму 80 000, 00 грн. із зазначенням призначення платежу “Страхове відшкодування згідно акту № ARX4231293, АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області, ІПН 34869316 без ПДВ”.

04.11.2024 між АРЗ СП ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (замовник) та ФОП Баранковим В.О. (виконавець) було укладено договір № 140/1/11 від 04.11.2024 на проведення експертної оцінки.
Відповідно до п. 1.1 договору в порядку та на умовах визначених цим Договором, Виконавець зобов`язується надати Замовнику послуги за кодом ДК 021:2015: 71310000-4 Консультаційні послуги у галузях інженерії та будівництва (Послуга по проведенню незалежної експертної оцінки з виготовленням висновку про оцінку матеріального збитку автотранспортного засобу Ssang Yong Musso Grand 2023 року, реєстраційний номер АР 531 Е), Замовник доручає, а Експерт бере на себе обов`язки на проведення експертної оцінки щодо визначення вартості матеріального збитку автомобіля (далі - Об`єкт оцінювання) з урахуванням пошкоджень та/або економічну доцільність проведення відновлювального ремонту (далі - Роботи), згідно Національного стандарту № 1 “Загальні засади оцінки майна і майнових прав”, затвердженого постановою КМУ від 10.09.03 № 1440.
Відповідно до п. 1.2 договору об`єкт оцінювання: транспортний засіб Ssang Yong Musso Grand 2023 року, реєстраційний номер НОМЕР_2 .
Відповідно до п. 2.1 договору вартість послуг, відповідно п. 1.1 договору становить 5 000, 00 грн. без ПДВ.
Відповідно до п. 4.1 договору після закінчення оцінки експерт передає замовнику Звіт, складений відповідно до Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» та оформлений в установленому порядку. Експерт на вимогу замовнику дає роз`яснення до Звіту (в усній формі).
Відповідно до п. 4.2 договору зобов`язання вважаються виконаними після оплати замовника на підставі підписаного сторонами акту прийому-передачі послуги в двох примірниках.
Позивачем перераховано на рахунок ФОП Баранкова В.О. грошові кошти в сумі 5 000, 00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 1410 від 06.11.2024 із зазначенням призначення платежу “1006280;2240; послуги з проведення експертної оцінки матеріального збитку автотранспортного засобу; дог.від 04.11.2024р.№140/1/11, акт н.п. від 06.11.2024 р. № 1; без ПДВ”.

На замовлення позивача АРЗ СП ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області суб`єктом оціночної діяльності ФОП Баранковим В.О. проведено оцінку КТЗ Ssang Yong Musso Grand реєстраційний номер АР 531 Е, за результатами якої оцінювачем Сурковим В.М. 15.11.2024 складено Звіт про оцінку вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 1256/11-24 та зроблено наступні висновки: 
1. Вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, що оцінюється, марки Ssang Yong Musso Grand, реєстраційний номер АР 531 Е на дату ДТП 21.08.2024, з урахуванням ПДВ на складові частини, що потребують заміни, становить 164 556, 67 грн. 
2. Вартість відновлювального ремонту КТЗ Ssang Yong Musso Grand, реєстраційний номер АР 531 Е, без урахування фізичного зносу вузлів і деталей, на дату ДТП 21.08.2024, становить 190 389, 74 грн. 
3. Ринкова вартість КТЗ марки Ssang Yong Musso Grand реєстраційний номер АР 531 Е, без урахування аварійних пошкоджень на дату ДТП 21.08.2024, становить 1 429 750, 00 грн. 
4. Розмір витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого КТЗ марки Ssang Yong Musso Grand реєстраційний номер АР 531 Е з урахуванням зносу зменшений на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість на дату ДТП 21.08.2024, становить 145 334, 80 грн.
Додатком до звіту № 1256/11-24 є:
- Акт огляду транспортного засобу № 1256/11-24 від 06.11.2024;
- Калькуляція відновлювального ремонту.
- Вартість аналогічного КТЗ.
- Вартість аналога згідно довідника для розрахунку Цн (згідно даних інтернет сайту www.avtocentr.com.ua).
- Вартість окремих складових частин, що введено вручну в калькуляцію (згідно даних інтернет сайту www.avtodnepr.dp.ua).
- Фототаблиця пошкоджень КТЗ.
- Документи оцінювача.
Підставою проведення оцінки зазначено Договір № 1256/11-24 від 06.11.2024.
Мета проведення оцінки: визначення вартості матеріального збитку.
Звіт № 1256/11-24 від 15.11.2024 виконано та підписано оцінювачем Сурковим Вячеславом Михайловичем, який має кваліфікацію оцінювача у напрямку оцінки майна: «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» і спеціалізацію: 1.1. «Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі земельних ділянок, та майнових прав на них»; 1.3. «Оцінка колісних транспортних засобів» (Свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів № 138 від 14.03.2016, Кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ № 206 від 05.12.2015, Посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 0788-ПК від 20.10.2021, Посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 0949-ПК від 06.12.2023) та керівником СОД Баранковим В.О. (Сертифікат суб`єкта оціночної діяльності, виданий Фондом Державного майна України від 29.08.2024) на замовлення Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області.
Оцінка виконана відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національним стандартом № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» і товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 145/5/2092.

13.12.2024 між АРЗ СП ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (замовник) та ФОП Колобердянко І.В. (виконавець) було укладено договір № 173/12 про надання послуг.
Відповідно до п. 1.1 договору виконавець зобов`язується надати Замовнику послуги за кодом ДК 021:2015: 50110000-9 Послуги з ремонту і технічного обслуговування мототранспортних засобів і супутнього обладнання (Послуга з поточного ремонту автомобіля Ssang Yong Musso Grand, 2023 року випуску, VIN код: НОМЕР_5 , р/н АР 531 Е) (далі - послуги), а замовник зобов`язується прийняти надані виконавцем послуги та здійснити їх оплату в порядку та на умовах визначених цим договором.
Відповідно до п. 4.1 договору загальна вартість договору складає 181 558, 00 грн. без ПДВ.
На виконання умов договору виконавцем ФОП Колобердянко І.В. виконано, а позивачем АРЗ СП ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області прийнято об`єм робіт з поточного ремонту автомобіля Ssang Yong Musso Grand, 2023 року випуску, VIN код: НОМЕР_5 , р/н НОМЕР_2 на загальну суму 181 558, 00 грн., про що між сторонами складено та підписано акт № 507 здачі-прийомки виконаних робіт (надання послуг) від 18.12.2024 згідно договору № 173/12 від 13.12.2024.
Позивачем на рахунок ФОП Колобердянко І.В. проведено оплату в загальній сумі 181 558, 00 грн., що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними інструкціями із зазначенням призначення платежу “1006280;2240;послуги з поточного ремонту автомобіля; дог.від 13.12.2024р.№ 173/12,акт в.п.від 18.12.2024р.№ 507;без ПДВ.”, а саме: 
- платіжна інструкція № 1684 від 18.12.2024 на суму 80 000, 00 грн.;
- платіжна інструкція № 1682 від 18.12.2024 на суму 101 558, 00 грн.

03.02.2025 позивачем направлено на адресу відповідача претензію про стягнення матеріальних збитків, завданих державі в особі Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області № 53 38-186/53 38-2, в якій позивач просив у тридцятиденний термін з дня отримання даної претензії відшкодувати різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням) у розмірі 101 558, 00 грн. та вартість проведення експертної оцінки вартості збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу у розмірі 5 000, 00 грн.
Факт направлення 03.02.2025 претензії підтверджується поштовою накладною, описом вкладення у ЦЛ та фіскальним чеком.

У відповідь на претензію відповідачем направлено на адресу позивача лист № РД\Ис-00033 від 10.02.2025, в якому відповідач зазначив, що не визнає заявлені вимоги та відмовляється виконувати вимоги претензії, оскільки вони є необґрунтованими. 

Вищевикладені обставини і стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

ІV. ДЖЕРЕЛА ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи.
Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.
Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (п. 5.11-5.13 постанови КГС ВС від 22.06.2022 у справі № 904/5328/21).
Близький за змістом правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є:
1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);
2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право.
На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо), якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1172 ЦК України юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб.
Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Відповідно до ч. 1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме:
1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою;
2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується;
3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення.
Відповідно до ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (відшкодуванням).

Відповідно до п. 1 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” від 21.05.2024 № 3720-IX цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 1 січня 2025 року.
Відповідно до абз. 1, 2 п. 6 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” від 21.05.2024 № 3720-IX договори обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, що укладені та набрали чинності до введення в дію цього Закону, продовжують діяти на умовах, що були чинними на день набрання чинності такими договорами.
На договори обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності, що укладені після набрання чинності цим Законом та набирають чинності після введення в дію цього Закону, поширюються вимоги цього Закону.

Відповідно до п. 1.7 ст. 1 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” № 1961-IV від 01.01.2024 (тут і далі в редакції чинній станом на день виникнення спірних правовідносин) забезпечений транспортний засіб - транспортний засіб, зазначений у чинному договорі обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності, за умови його експлуатації особами, відповідальність яких застрахована.
Відповідно до п. 2.1 ст. 2 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” відносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України "Про страхування", цим та іншими законами України і нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них. Якщо норми цього Закону передбачають інше, ніж положення інших актів цивільного законодавства України, то застосовуються норми цього Закону.
Відповідно до ст. 3 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників.
Відповідно до п. 9.1 та 9.4 ст. 9 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” страхова сума - це грошова сума, у межах якої страховик зобов`язаний здійснити виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування.
Страхові виплати за договорами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності обмежуються страховими сумами, які діяли на дату укладення договору та зазначені в договорі страхування.
Відповідно до п. 22.1 ст. 22 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи.
Відповідно до абз. 1, 2 ст. 28 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, - це шкода, пов`язана: з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу.
Відповідно до ст. 29 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки.
Відповідно до п. 33.2 ст. 33 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” у разі настання дорожньо-транспортної пригоди за участю лише забезпечених транспортних засобів, за умови відсутності травмованих (загиблих) людей, а також за згоди водіїв цих транспортних засобів щодо обставин її скоєння, за відсутності у них ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, ці водії мають право спільно скласти повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду.
У такому разі водії транспортних засобів після складення зазначеного в цьому пункті повідомлення мають право залишити місце дорожньо-транспортної пригоди та звільняються від обов`язку інформувати відповідні підрозділи Національної поліції про її настання.
У разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників відповідних підрозділів Національної поліції розмір страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, не може перевищувати максимальних розмірів, затверджених Уповноваженим органом за поданням МТСБУ, що діяли на день настання страхового випадку.
Відповідно до п. 36.1 ст. 36 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ), керуючись нормами цього Закону, приймає вмотивоване рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) або про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати). Рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) приймається у зв`язку з визнанням майнових вимог заявника або на підставі рішення суду, у разі якщо спір про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) розглядався в судовому порядку. Якщо розмір заподіяної шкоди перевищує страхову суму, розмір страхової виплати (регламентної виплати) за таку шкоду обмежується зазначеною страховою сумою.
У разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників відповідних підрозділів Національної поліції розмір страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, не може перевищувати максимальних розмірів, затверджених Уповноваженим органом за поданням МТСБУ.
Відповідно до п. 36.6 ст. 36 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів” страхувальником або особою, відповідальною за завдані збитки, має бути компенсована сума франшизи, якщо вона була передбачена договором страхування.

Відповідно до п. 1.10 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 року № 1306 дорожньо-транспортна пригода - подія, що сталася під час руху транспортного засобу, внаслідок якої загинули або поранені люди чи завдані матеріальні збитки.

На виконання Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплати страхового відшкодування" МТСБУ встановлено відповідний зразок повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду та за погодженням з Державною автомобільною інспекцією Міністерства внутрішніх справ України затверджено протоколом Президії МТСБУ від 11.08.2011 № 274/2011 Інструкцію щодо заповнення повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду.
Європротокол - це спеціальний бланк повідомлення про настання дорожньо-транспортної пригоди, який заповнюється водіями-учасниками ДТП на місці аварії, який надається страховику та є підставою для виплати страхового відшкодування потерпілим (пункт 1 Інструкції).

Відповідно до п.п. 4 п. 1 Постанови Правління НБУ «Про деякі питання здійснення обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» № 100 від 30.05.2022 (в редакції, яка діяла на дату вчинення ДТП та виплати страхового відшкодування) за поданням Моторного (транспортного) страхового бюро України затверджено максимальні розміри страхової виплати за шкоду, заподіяну майну потерпілих, у разі оформлення документів про дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників Національної поліції України в розмірі 80 000 гривень на потерпілого.

Системне тлумачення положень пункту 33.2 статті 33 та пункту 1.7 статті 1 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів”, дає підстави для висновку, що скласти спільне повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, за наявності умов, визначених пунктом 33.2 статті 33 цього Закону, можуть лише водії транспортних засобів, які є забезпеченими в розумінні пункту 1.7 статі 1 Закону України “Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів”, тобто кожен із яких має поліс (договір) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності. Підстав для іншого тлумачення указані норми не дають.

Статтею 1194 ЦК України регламентується визначення обсягу відповідальності застрахованої особи у разі недостатності страхової виплати.
Однак, вказана норма у главі 82 ЦК України визначає особливості розподілу повної відповідальності (стаття 1166 ЦК України) між особою, яка заподіяла шкоду та її страховиком. Стаття 1194 ЦК України, встановивши межі відповідальності особи, яка заподіяла шкоду та застрахувала свою цивільну відповідальність у розмірі, що перевищує страхове відшкодування, тим самим покладає решту відповідальності на страховика.
З огляду на вказане, Велика Палата Верховного Суду вважає, що стаття 1194 ЦК України застосовується до будь-яких правовідносин, в яких бере участь особа, яка заподіяла шкоду та застрахувала свою цивільну відповідальність (п. 50-52 постанови ВП ВС від 14.12.2021 у справі № 147/66/17).

Велика Палата Верховного Суду послідовно наголошує, що основний тягар відшкодування шкоди, спричиненої за наслідками ДТП, повинен нести страховик та саме він є належним відповідачем у справах за позовами про відшкодування шкоди в межах страхової суми.
Відшкодування шкоди особою, яка її завдала, можливе лише за умови, що згідно із Законом № 1961-IV у страховика (страховика) не виник обов`язок з виплати страхового відшкодування, чи розмір завданої шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика. В останньому випадку обсяг відповідальності страхувальника обмежений різницею між фактичним розміром завданої шкоди і сумою страхового відшкодування. Покладання обов`язку з відшкодування шкоди в межах страхового відшкодування на страхувальника, який уклав відповідний договір страхування і сплачує страхові платежі, суперечить меті інституту страхування цивільно-правової відповідальності (стаття 3 Закону № 1961 IV) (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 760/15471/15-ц з урахуванням постанови Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі №147/66/17).
Водночас в Законі наголошено, що обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок ДТП та захисту майнових інтересів страхувальників. Тобто Закон як спрямований насамперед на захист прав осіб потерпілих внаслідок ДТП, при цьому також забезпечує майнові інтереси винної особи, які полягають у відшкодуванні спричиненої шкоду не нею, а страховиком (страховою компанією) за певні страхові внески (стаття 3 Закону № 1961-IV) (п. 85-87 постанови ВП ВС від 14.12.2021 у справі № 147/66/17).

У разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок ДТП життю, здоров`ю, майну третьої особи (пункт 22.1 статті 22 Закону).
Одночасно за положеннями статті 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням) (п. 105-106 постанови ВП ВС від 14.12.2021 у справі № 147/66/17).

Велика Палата Верховного Суду в постановах від 04 липня 2018 року у справі № 755/18006/15-ц (провадження №14-176цс18) (пункт 59), від 03 жовтня 2018 року у справі №760/15471/15-ц (провадження № 14-316цс18) неодноразово звертала увагу на те, що у справах про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної страхувальником за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, у межах ліміту страхового відшкодування належним відповідачем буде страховик.
Принцип повного відшкодування шкоди, закріплений у статті 1166 ЦК України, реалізується у відносинах страхування через застосування положень статті 1194 цього Кодексу. Вказана норма передбачає, що особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди за загальним правилом зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
Відповідно, якщо такої різниці немає та шкода покрита в повному обсязі страховою виплатою, в такому випадку в цій справі відсутні підстави для покладення відповідальності на страхувальника (п. 154-156 постанови ВП ВС від 14.12.2021 у справі № 147/66/17).

Якщо потерпілий звернувся до страховика, при цьому, страхового відшкодування недостатньо для повного відшкодування шкоди, деліктне зобов`язання зберігається до виконання особою, яка завдала шкоди, свого обов`язку згідно зі статтею 1194 ЦК України відшкодування потерпілому різниці між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою (страховим відшкодуванням), яка ним одержана від страховика. Аналогічні по суті висновки, викладено Верховним Судом у постановах від 14 лютого 2018 року у справі № 754/1114/15-ц (провадження № 61-1156св 18), від 21 лютого 2020 року у справі № 755/5374/18 (провадження №61-14827св19) та від 22 квітня 2020 року у справі № 756/2632/17 (провадження № 61-12032св19).

Колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про стягнення з винуватця ДТП різниці між фактичною вартістю ремонту з урахуванням заміни зношених деталей на нові (тобто без урахування коефіцієнта фізичного зносу) та страховою виплатою за європротоколом (див. близький за змістом висновок у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 3 жовтня 2018 року у справі № 686/17155/15-ц). Інакше кажучи, винуватець ДТП має відшкодувати потерпілому різницю між вартістю ремонту автомобіля потерпілого без урахування коефіцієнта фізичного зносу пошкоджених деталей і сумою страхової виплати за європротоколом (постанова ВС від 20.11.2024 у справі № 756/2755/22).

Якщо потерпілий звернувся до страховика й одержав страхове відшкодування, але його недостатньо для повного відшкодування шкоди, деліктне зобов`язання зберігається до виконання особою, яка завдала шкоди, свого обов`язку згідно зі статтею 1194 ЦК України відшкодування потерпілому різниці між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою (страховим відшкодуванням), яка ним одержана від страховика (постанова ВС від 22.04.2021 у справі № 759/7787/18).

Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання визначаються Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність".
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” (тут і далі в редакції від 20.06.2024) суб`єктами оціночної діяльності є, зокрема, суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” оцінювачами можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які склали кваліфікаційний іспит та одержали кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог цього Закону
Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” права, обов`язки та відповідальність оцінювачів встановлюються цим та іншими законами.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.
Відповідно до ч. 1-2 ст. 12 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” кваліфікаційне свідоцтво оцінювача є документом, який підтверджує достатній фаховий рівень підготовки оцінювача за програмою базової підготовки для самостійного проведення оцінки майна. Форми кваліфікаційних свідоцтв оцінювача встановлюються Фондом державного майна України. Право на отримання кваліфікаційного свідоцтва набувають фізичні особи, які мають закінчену вищу освіту, пройшли навчання за програмою базової підготовки та стажування протягом одного року у складі суб`єкта оціночної діяльності разом з оцінювачем, який має не менше ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, отримали його позитивну рекомендацію та успішно склали кваліфікаційний іспит.
Відповідно до ст. 17 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” Фонд державного майна України веде Державний реєстр оцінювачів, які отримали кваліфікаційне свідоцтво.
У Державному реєстрі оцінювачів зазначається така інформація про оцінювачів: прізвище, ім`я та по батькові оцінювача, дата видачі та номер кваліфікаційного свідоцтва, назва навчального закладу, який здійснював підготовку оцінювача, дата та номер протоколу рішення Екзаменаційної комісії про видачу кваліфікаційного свідоцтва, напрями оцінки майна, що зазначені в кваліфікаційному свідоцтві, інформація про підвищення кваліфікації за зазначеними напрямами, інформація щодо зупинення дії чи позбавлення кваліфікаційного свідоцтва, місце роботи оцінювача.
Порядок подання оцінювачами інформації до Державного реєстру оцінювачів встановлюється Фондом державного майна України.
Оцінювачі несуть відповідальність за достовірність інформації, яка подається до Державного реєстру оцінювачів, у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 32 Закону України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні” оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності несуть відповідальність за порушення вимог цього Закону в порядку, встановленому законами.
Оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" Кабінет Міністрів України постановою від 10.09.2003 № 1440 затвердив Національний стандарт N 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (далі – Стандарт).
Національний стандарт N 1 (далі - Стандарт) є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про 
оцінку майна (п. 1 Стандарту).
Відповідно до п. 56 Стандарту звіт про оцінку майна складається в електронній та паперовій формі, якщо складання звіту про оцінку майна в паперовій формі передбачено нормативно-правовими актами з оцінки майна або договором на проведення оцінки майна, та може складатися в повній або стислій формі. 
Звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: 
опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; 
дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; 
мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки; 
перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка;
перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; 
виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; 
опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки;
висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки; 
виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; 
письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання 
результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; 
висновок про вартість майна; 
додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. 
Відповідно до п. 59 Стандарту звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Документи та інші інформаційні матеріали, зібрані оцінювачами у процесі проведення оцінки майна, разом із звітом про оцінку майна зберігаються в електронній формі в оцінювачів, які безпосередньо складали звіт про оцінку майна, та архіві суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання протягом трьох років від дати складання такого звіту, якщо більший строк не встановлено законодавством.

Чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків (п. 31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 по справі № 914/881/17; постанова Верховного Суду від 20.03.2019 у по справі № 925/440/18).

V. ВИСНОВКИ СУДУ.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов наступного висновку. 
Відповідно до технічного талону транспортного засобу серія ОРС № 025536 транспортний засіб Ssang Yong Musso Grand, 2023 року випуску, реєстраційний номер АР 531 Е зареєстровано 07.11.2023 за АРЗ СП ГУ ДСНС України в Запорізькій області. 
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ серія НОМЕР_3 транспортний засіб автобус-D марки ПАЗ 4234, 2004 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_4 зареєстровано 19.05.2016 за ПСП “Арофірма “Роднічок”.
Повідомленням про дорожньо-транспортну пригоду встановлено, що 21.08.2024 о 06 год. 20 хв. в м. Снігурівка, Баштанського району відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу ГАЗ-4234, реєстраційний номер НОМЕР_4 , який належить ПСП “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК”, під керуванням водія ОСОБА_1 та транспортного засобу SsangYong Musso Grand, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який належить Аварійно-рятувальному загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області, під керуванням водія ОСОБА_2 . Згідно повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду водій ТЗ ГАЗ-4234, реєстраційний номер НОМЕР_4 ОСОБА_1 визнав свою вину. За змістом повідомлення автомобіль ГАЗ-4234, реєстраційний номер НОМЕР_4 , виїхав на смугу зустрічного руху та пошкодив автомобіль SsangYong Musso Grand, реєстраційний номер НОМЕР_2 , який повертав праворуч.
Відповідно до повідомлення ТЗ SsangYong Musso Grand, реєстраційний номер НОМЕР_2 отримав пошкодження (видимі пошкодження): ліва фара, бампер, крило, капот.
Повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду (європротокол) підписано учасниками ДТП.
Оскільки, цивільно-правова відповідальність відповідача, як власника наземного транспортного засобу ПАЗ 4234, 2004 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_4 була застрахована Страховою компанією “ARX”, то 18.09.2024 АТ “СК” АРКС” (нове найменування) перераховано на рахунок позивача Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області грошові кошти в сумі 80 000, 00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 1085666 від 18.09.2024.
Враховуючи, що учасники ДТП оформили дорожньо-транспортну пригоду без участі уповноважених на те працівників Національної поліції України шляхом складання європротоколу, а максимальний розмір страхової виплати (страхового відшкодування) обмежений законодавчо відповідно до п.п. 4 п. 1 постанови Правління НБУ «Про деякі питання здійснення обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» № 100 від 30.05.2022 на рівні 80 000, 00 грн., то відповідно в силу приписів прямої норми ст. 1194 ЦК України страхувальник (винна особа), у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням), оскільки деліктне зобов`язання триває.
Матеріальний збиток – це вартісне значення реальних витрат з урахуванням зносу, які несе власник КТЗ при його пошкодженні або розукомплектуванні.
Як встановлено судом вище, на замовлення позивача АРЗ СП ГУ ДСНС України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області суб`єктом оціночної діяльності ФОП Баранковим В.О. проведено оцінку КТЗ Ssang Yong Musso Grand реєстраційний номер АР 531 Е, за результатами якої оцінювачем Сурковим В.М. 15.11.2024 складено звіт про оцінку вартості матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 1256/11-24, з якого вбачається, що вартість відновлювального ремонту КТЗ Ssang Yong Musso Grand, реєстраційний номер НОМЕР_2 , без урахування фізичного зносу вузлів і деталей, на дату ДТП 21.08.2024, становить 190 389, 74 грн.
На виконання умов договору № 173/12 про надання послуг від 13.12.2024 виконавцем ФОП Колобердянко І.В. виконано, а позивачем АРЗ СП ГУ ДСНС України у Запорізькій області прийнято об`єм робіт з поточного ремонту автомобіля Ssang Yong Musso Grand, 2023 року випуску, VIN код: НОМЕР_5 , р/н НОМЕР_2 на загальну суму 181 558, 00 грн., що підтверджується актом № 507 здачі-прийомки виконаних робіт (надання послуг) від 18.12.2024.
Позивачем на рахунок виконавця робіт ФОП Колобердянко І.В. проведено оплату в загальній сумі 181 558, 00 грн., що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними інструкціями.
Отже, різниця між вартістю ремонту автомобіля потерпілого без урахування коефіцієнта фізичного зносу пошкоджених деталей і сумою страхової виплати за європротоколом становить 101 558, 00 грн. (181 558, 00 грн. – 80 000, 00 грн.).
Щодо посилань відповідача на те, що огляд пошкодженого транспортного засобу та оцінку виконав оцінювач Сурков Вячеслав Михайлович, який не є атестованим судовим експертом, а сам висновок та звіт експерта не відповідають вимогам чинного законодавства України, зокрема, в експертному висновку та звіті не вказано, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, то суд зазначає наступне.
В спірному випадку не надавався висновок експерта в порядку ст. 98 ГПК України, Закону України «Про судову експертизу», а проведена оцінка вартості матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу, відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» і Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 145/5/2092. Оцінка виконана суб`єктом оціночної діяльності Сурковим В. М. (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача серії МФ № 206 від 05.12.2015), а звіт відповідає вимогам п. 56 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав».
Щодо посилань відповідача на те, що проведення технічного огляду ТЗ відбулось без участі його представника, то суд зазначає, що відповідно до п. 5.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів”, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 142/5/2092 від 24.11.2003, у разі потреби, виклик заінтересованих осіб для технічного огляду із зазначенням дати, місця, та часу проведення огляду КТЗ здійснюється замовником дослідження. Враховуючи наведене, залучення заінтересованих осіб для технічного огляду не є в усіх без виключення випадках обов`язковим.
Щодо посилань відповідача на не підтвердження оплати експертного дослідження, оскільки в висновку та звіті зазначено договір від 06.11.2025 № 1256/11-24, а в платіжній інструкції - договір від 04.11.2024 № 140/1/11, то суд зазначає наступне.
Предметом договору від 04.11.2024 № 140/1/11 є оцінка суб`єктом оціночної діяльності матеріального збитку, завданого транспортному засобу Ssang Yong Musso Grand 2023 року, реєстраційний номер АР 531 Е. 
В звіті суб`єкта оціночної діяльності дійсно міститься посилання на договір від 06.11.2025 № 1256/11-24. При цьому, фактично оцінка вартості матеріального збитку проведена суб`єктом оціночної діяльності щодо транспортного засобу Ssang Yong Musso Grand реєстраційний номер НОМЕР_2 .
Враховуючи відсутність доказів укладення між позивачем та суб`єктом оціночної діяльності договору від 06.11.2025 № 1256/11-24, а також надання суб`єктом оціночної діяльності на замовлення позивача будь-яких інших послуг з оцінки майна, суд дійшов висновку про помилкове посилання суб`єктом оціночної діяльності у звіті на зазначений договір, оскільки фактично суб`єктом оціночної діяльності на замовлення позивача проведено оцінку вартості матеріального збитку щодо КТЗ Ssang Yong Musso Grand реєстраційний номер АР 531 Е, а позивачем оплачено надані послуги.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про доведеність належними та допустимими доказами у справі факту завдання позивачу шкоди у вигляді пошкодження транспортного засобу (ст. 1166 ЦК України), а також збитків, понесених, у зв`язку з проведенням оцінки вартості матеріального збитку (шкоди) ТЗ (п. 1 ч. 1 ст. 22 ЦК України). 
Відповідно до ч. 1 ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Матеріали справи не містять доказів, які б спростовували факт завдання позивачу шкоди у заявленому до стягнення розмірі.
Як зазначено судом вище, враховуючи недостатність страхової виплати (страхового відшкодування) (80 000, 00 грн.) для повного відшкодування завданої винною особою шкоди (181 558, 00 грн.), остання в силу приписів ст. 1194 ЦК України зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням) (101 558, 00 грн.). Отже, в цій частині позов підлягає задоволенню. Враховуючи, що проведення оцінки та понесення витрат в сумі 5 000, 00 грн. на проведення оцінки вартості матеріального збитку виникла у позивача у зв`язку із завданням шкоди майну позивача, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення позову і в цій частині.
Враховуючи вищевикладене, позов судом задоволено.

VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Судовий збір відповідно до ст. 129 ГПК України в розмірі 2 422, 40 грн. слід відшкодувати позивачу з відповідача.

Керуючись ст. 129, 233, 236-238, 240, 241, 254-259 Господарського процесуального кодексу України, суд
ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з відповідача Приватного сільськогосподарського підприємства “АГРОФІРМА “РОДНІЧОК”, вул. Івана Франка, 13-А, село Миколаївське, Миколаївський район, Миколаївська область, 57262 (код ЄДРПОУ 19292651) на користь позивача Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області, вул. Заводська, буд. 1 А, м. Запоріжжя, Запорізька область, 69035 (код ЄДРПОУ 34869316):
- 101 558, 00 грн. (сто одна тисяча п`ятсот п`ятдесят вісім тисяч грн. 00 коп.) - коштів у вигляді різниці вартості ремонтних робіт між фактично сплаченими коштами за ремонт наземного транспортного засобу та виплаченою сумою страхової виплати Страхової компанії “ARX”, які понесла держава в особі Аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС України у Запорізькій області;
- 5 000, 00 грн. (п`ять тисяч грн. 00 коп.) - коштів у вигляді вартості проведення експертної оцінки вартості збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу;
- 2 422, 40 грн. (дві тисячі чотириста двадцять дві грн. 40 коп.) – витрат по сплаті судового збору.

3. Наказ видати позивачу після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254, 256-259 ГПК України.
Повне рішення складено 20.04.2026

Суддя Е.М. Олейняш