Справа № 706/1549/25 
2/706/147/26 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 квітня 2026 року м. Христинівка

Христинівський районний суд Черкаської області у складі: 
головуючої судді Школьної А.В.,
за участю секретаря судового засідання Самсоненко А.П.,
представника позивача – Кес А.В.,
представника відповідача – Максиміва В.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Христинівка Черкаської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:
Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Свої вимоги обґрунтовує тим, що 18.11.2021 відповідач ознайомився з умовами кредитування, власноруч на планшеті підписав Паспорт кредиту та Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг (надалі - Договір) та погодив такі умови: 
тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн; 
тип кредитної карти: Картка «Універсальна GOLD»; 
строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією; 
процентна ставка, відсотків річних: 40,8%; 
кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту; 
розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення; 
проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00%. 
Відповідач отримав платіжний інструмент - кредитну картку номер НОМЕР_1 , зі строком дії – 12/25, тип - Універсальна GOLD, що підтверджується випискою по рахунку.
ОСОБА_1 користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, тобто згідно з Положенням про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ № 164 від 29.07.2022 відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.
Позивач стверджує, що відповідач користувався кредитним лімітом, повертав використану суму кредитного ліміту та сплачував відсотки за користування кредитним лімітом, але припинив надавати своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості банк зазначає про наявність у відповідача станом на 29.09.2025 заборгованості у розмірі 101 792,14 грн, яка складається із 80 327,16 грн заборгованості за тілом кредиту, 21 464,98 грн - заборгованості за простроченими відсотками. 
Означену суму заборгованості та судовий збір у розмірі 2 422,40 грн позивач просить стягнути із відповідача.
Ухвалою Христинівського районного суду Черкаської області від 21.10.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін.
10.12.2025 представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Максимів В.М. через підсистему «Електронний суд» подав письмові пояснення, зазначив про невизнання позовних вимог відповідачем з огляду на такі обставини.
Підписана відповідачем ОСОБА_1 заява про приєднання до Умов та Правил надання послуг від 18.11.2021 містить в собі умови кредитування одразу для багатьох типів кредитних карток, які можливо отримати в АТ КБ «Приватбанк»; у вказаній заяві наведено інформацію щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту споживача, а також наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язань одразу щодо декількох карткових продуктів; заява містить умови договору «Оплата частинами та Миттєва розстрочка» для користувачів декількох типів різних карток. З огляду на це, що вказана в Заяві інформація не стосується умов конкретного кредитного договору, а має загальні умови надання послуг з кредитування. 
Заява взагалі не містить даних щодо обрання відповідачем виду банківських послуг та їх змісту, у цій заяві зазначено лише особисті дані відповідача та перелічено істотні умови різних договорів та умов користування кредитними картками, які можливо отримати в АТ КБ «Приватбанк». При цьому, сторонами не узгоджено та не зазначено, яку саме картку було видано. 
Матеріали справи не містять достовірних доказів що відповідач отримав кредитну картку НОМЕР_1 , строк дії якої - 12/25, а тип – Універсальна GOLD.
Банк, незважаючи на відсутність погодження між сторонами у визначеній законом формі істотних умов договору щодо нарахування та розміру процентів за користування кредитом, самостійно неодноразово проводив списання коштів за рахунок кредитного ліміту та збільшував заборгованість за тілом кредиту. Зокрема Позивачем самостійно проведено списання грошових коштів за рахунок кредитного ліміту за ставкою 3,4 відсотка на загальну суму 35 233,22 гривні. Списавши таким чином кошти на погашення заборгованості по відсотках, позивач по суті збільшив тіло кредиту та в подальшому здійснював нарахування відсотків на відсотки, що суперечить вимогам чинного законодавства та усталеної судової практики. 
23.12.2025 представник позивача через систему «Електронний суд» подав заперечення на письмові пояснення відповідача, зауважив про наявність достатніх підстав для задоволення позовних вимог, оскільки відповідач власноруч підписав Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, яка містить персональні дані відповідача, адресу проживання та іншу додаткову інформацію, необхідну для отримання кредитної картки. Позивач переконує, що із копії анкети-заяви чітко вбачається, що ОСОБА_1 висловив згоду на отримання кредитної картки «Універсальна GOLD». 
На підставі укладеного Договору відповідач отримав платіжний інструмент - кредитну картку номер - НОМЕР_1 , строк дії - 12/25, тип – Універсальна GOLD, що підтверджується випискою по рахунку (додається до позовної заяви). Тобто, сторонами при укладенні договору були обговорені усі істотні умови.
Відповідач користувався кредитними коштами, зокрема: розраховувався у торгівельних мережах, здійснював зняття готівки у банкоматах, поповнював кредитний рахунок, що, на переконання позивача, свідчить про укладення між сторонами кредитного договору і подальше його виконання відповідачем.
На підтвердження факту видачі ОСОБА_1 банківської картки «Універсальна GOLD» № НОМЕР_1 зі строком дії до 12/25, позивач долучив фото клієнта із карткою. 
06.01.2026 від представника відповідача через систему «Електронний суд» надійшли до суду додаткові пояснення у справі, у яких він зазначив, що матеріали справи не містять Умов та Правил надання банківських послуг та витягу з Тарифів обслуговування кредитних карток, які б містили підпис відповідача, а інших доказів, які б вказували на те, що відповідач розумів, ознайомився і погодився саме з долученими до позову Умовами і Правилами та Тарифами, підписуючи заяву приєднання від 18.11.2021, не надано, що виключає застосування до вказаних правовідносин правил частини першої статті 634 ЦК України.
Заява взагалі не містить даних щодо обрання відповідачем виду банківських послуг та їх змісту. Також безпідставними є твердження позивача про обізнаність ОСОБА_1 про розмір процентних ставок та інші умови обслуговування. А тому, надані позивачем докази на доведення викладених у позовній заяві обставин та аргументів, як окремо так і у їх сукупності, не відповідають критеріям належності, допустимості, достатності та достовірності, та достеменно не підтверджують укладення із відповідачем ОСОБА_1 кредитного договору на умовах, наведених у позовній заяві.
За відсутності належних та допустимих доказів погодження умов договору, АТ «КБ «ПриваБанк» має право виключно на повернення сум фактично отриманих коштів, оскільки, позивач не мав права нараховувати проценти за користування кредитом, комісії чи неустойку, а тому у позивача відсутні підстави для стягнення вказаних сум з відповідача.
Аналізуючи надану позивачем виписку по рахунку, представник відповідача зазначає, що позивач нараховував ОСОБА_1 відсотки за використання кредитного ліміту та списував їх за рахунок кредитного ліміту, крім того нараховував комісію, тоді як умовами кредитного договору такі умови сторонами не були погоджені. Дані про рух коштів, зазначені у виписці по рахунку за період 03.12.2021 по 29.09.2025 свідчать, що в цей період фактичні витрати ОСОБА_1 без врахування списаних відсотків та нарахованої комісії склали 585 534,55 грн, тоді як внесені ОСОБА_1 кошти на погашення боргу за вказаний період становлять 569 896,03 грн. Тоді розмір заборгованості за підрахунками сторони відповідача за кредитом (фактично використаними позичальником коштами) складає 15 638,52 грн.
23.02.2026 представник відповідача надав власний розрахунок заборгованості ОСОБА_1 перед банком. Як слідує із поданого відповідачем документу, розмір боргу відповідача визначений як різниця між внесеними та використаними ним коштами. 
Із таким розрахунком заборгованості банк не погодився та подав 02.04.2026 заперечення, у яких вказує, що відповідач не має спеціальних знань і належної освіти в даній сфері для компетентного проведення розрахунку заборгованості за кредитом. Наданий відповідачем текст не є банківською випискою. Банківська виписка — це документ, що генерується автоматизованою системою банку та має чіткий стандарт. Розрахунок відповідача містить хаотичне форматування сум.
Представник позивача зауважує, що відповідач у власному розрахунку намагається вивести заборгованість як «різницю» між витратами та поповненнями, свідомо ігноруючи нараховані проценти за користування кредитом. Оскільки кредитний договір не визнаний недійсним, нарахування процентів згідно з його умовами є законним обов`язком банку, а їх ігнорування відповідачем у розрахунку — безпідставним. З огляду на це наполягає на неможливості прийняття розрахунку відповідача як належного доказу.
Натомість поповнення рахунку в контексті ч. 1 ст. 264 ЦК України свідчить про визнання боржником свого боргу. 
Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та письмових поясненнях. Підтвердив, що матеріали справи не містять доказів отримання ОСОБА_1 саме картки Універсальна GOLD, а із долучених позивачем до позову документів не можна однозначно встановити, які саме умови погоджені між сторонами. Такі умови кредитування зазначені банком у позовній заяві. 
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, його представник - Максимів В.М. у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково на суму 15 584,74 грн, яка, за підрахунками представника, є різницею між використаним кредитним лімітом та внесеними коштами. 
07.04.2026 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 244 ЦПК України ухвалення та проголошення судового рішення у справі відкладено до 14 год 50 хв 17.04.2026.
Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши надані сторонами докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості і достовірності, а їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та безпосередньому дослідженні усіх обставин справи, які мають значення для правильного вирішення спору, керуючись законом, створивши при цьому учасникам справи всі необхідні умови для реалізації ними їхніх процесуальних прав та виконання обов`язків, суд дійшов таких висновків і такого рішення.
Між сторонами склались правовідносини, які врегульовані нормами цивільного законодавства.
Приписами пункту 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Нормою частини 1 статті 205 ЦК України встановлено, що правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Згідно з положеннями частини 1статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу.
За змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до положень ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Вирішуючи юридичний спір в частині стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 18.11. 2021, суд встановив такі обставини.
18 листопада 2021 року відповідач звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, тому підписав заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку.
Підписанням заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг відповідач підтвердив свою згоду на те, що приєднується до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та правил надання банківських послуг АТ КБ «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять Договір банківського рахунку, приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому договорі та зобов`язується їх належним чином виконувати.
У заяві про приєднання до Умов та Правил надання послуг зазначено, що відповідач підписанням даної заяви підтверджує, що Банком надано йому інформацію, передбачену ч. 2 ст. 12 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» (п. 18).
Примірник цієї Заяви направлявся в особистий акаунт клієнта у системі «Приват 24» (веб-версія) (п. 21).
Згідно п. 1.2. Заяви основні умови кредитування такі: 
тип кредиту: відновлювана кредитна лінія; 
сума/ліміт кредиту: розмір кредитного ліміту не перевищує: 200 000 грн. для карт «Універсальна», 200 000 грн. для карт «Універсальна GOLD»; 300 000 грн для Преміальної картки «Platinum»; 300 000 грн для Преміальної картки «World Blak Edition»; 300 000 грн для Преміальної картки «Viza Signature»; 400 000 грн для Преміальної картки «World Elite»; 800 000 грн для Преміальної картки «Infiniti», 
строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією; мета отримання кредиту: споживчі цілі; спосіб та строк надання кредиту: безготівковим шляхом.
У пункті 1.3. Заяви відображена інформація щодо реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача: 
процентна ставка, відсотків річних: 42,0% - для карт «Універсальна» та 40,8% для карт «Універсальна GOLD»; 
тип процентної ставки: фіксована; 
реальна річна процентна ставка, відсотків річних: 
- за умови здійснення розрахунків з використанням платіжної картки та користування коштами в межах пільгового періоду 0 % - для карт Універсальна, 1.2 % - для карт Універсальна Gold; 
- за умови здійснення розрахунків з використанням платіжної картки та користування коштами поза межами пільгового періоду і погашенню кредиту мінімальними щомісячними платежами 51,09 % - для карт Універсальна, 51,76 % - для карт Універсальна Gold.
В заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг також міститься загальна інформація щодо наслідків прострочення виконання та невиконання зобов`язань, залежно від виду картки. 
В преамбулі заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, зокрема п. 2.1.1.1.1. зазначено, що на підставі ст. 634 Цивільного кодексу України Анкетою-заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг AT КБ «ПриватБанк» клієнт приєднується до цих Умов та Правил. Паспорт споживчого кредиту та Тарифи банку є невід`ємною частиною Договору. Перелік кредитних карток, на які банк встановлює кредитні ліміти: карта Універсальна, карта Універсальна Gold, Преміальні картки: Platinum, World Black Edition, World Elite, Infinite, VISA Signature. Цей перелік може змінюватися та доповнюватися на розсуд Банку.
Крім того, в преамбулі заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, зазначена інформація щодо розміру кредитного ліміту, умов отримання, повернення, нарахування відсотків та інших платежів, - по всіх типах карток: карта Універсальна, карта Універсальна Gold, Преміальні картки: Platinum, World Black Edition, World Elite, Infinite, VISA Signature. 
Будь – яких застережень (відміток) щодо погоджених саме із відповідачем умов кредитування, типу картки, процентної ставки тощо досліджені документи не містять. 
Із дослідженого судом паспорту споживчого кредиту встановлено, що він підписаний ОСОБА_1 на планшеті та містить загальну інформацію про кредитодавця та основні умови кредитування по різних типах кредитного продукту: карта Універсальна, карта Універсальна Gold, картка Platinum, картка МС World Black Edition, картка VISA Signature, картка World Elite, картка Infinite.
Будь - яких доказів емітування на ім`я ОСОБА_1 картки Універсальна Gold, незважаючи на зеперчення представника відповідача, позивач суду не надав. 
Долучена представником банку фотографія відповідача із платіжною карткою в руках не є належним, допустимим та достовірним доказом видачі ОСОБА_1 банківської картки «Універсальна GOLD» № НОМЕР_1 зі строком дії до 12/25, та не може свідчити про погодження сторонами умов кредитування саме для такого банківського продукту. Більш того, поданий позивачем в електронній формі документ не мітить відомостей щодо дати фотографування та із самої фотографії не можливо встановити ідентифікуючі ознаки платіжної картки, як то: назву, номер чи строк дії. 
Відповідно до наданого банком розрахунку, заборгованість відповідача за вищевказаним кредитним договором станом на 29.09.2025 становить 101 792,14 грн і складається із: заборгованості за кредитом в сумі 80 327,16 грн та заборгованості за простроченими відсотками в розмірі 21 464,98 грн.
Із розрахунку також слідує, що ОСОБА_1 погасив 446 139,81 грн заборгованості за поточним тілом кредиту, 27 155,44 грн – заборгованості за простроченим тілом кредиту, 13606,40 грн – заборгованості за нарахованими відсотками та 18 647,35 грн – заборгованості за простроченими відсоткам.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання, його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Позивач, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просить стягнути заборгованість за тілом кредиту, а також - заборгованість за простроченими відсотками.
У заяві позичальника, яка ним підписана 18.11.2021, не зазначені бажаний кредитний ліміт, процентна ставка та не конкретизовано тип продукту.
Як вбачається із заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, підписаної відповідачем, він приєднався до розділу «Загальні положення», підрозділів «Кредитні картки», «Поточні рахунки», «Використання картки», «Віддалені канали обслуговування», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка», Умов та правил надання банківських послуг АТ КБ «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, чинній на дату підписання цієї заяви, які разом становлять Договір банківського рахунку.
Водночас Умови та правила надання банківських послуг, до яких приєднався відповідач, суду не надав. З огляду на мінливий характер цих Умов та правил, їх не можна вважати складовою кредитного договору і щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.
Таким чином, сама по собі підписана заява про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, без надання належних та допустимих доказів, що підтверджують укладення договору, не може бути підставою для стягнення процентів за користування кредитними коштами за невиконання кредитного договору, оскільки така заява не може розцінюватись як стандартна (типова) форма кредитного договору.
Аналогічні за змістом висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 (провадження № 14-131цс19).
Підписаний відповідачем 18.11.2021 паспорт споживчого кредиту також не може свідчити про ознайомлення відповідача з умовами кредитування, з огляду на таке.
У розділі 4 Паспорту споживчого кредиту містяться застереження, що наведені обчислення реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача є репрезентативними та базуються на обраних споживачем умовах кредитування, викладених у Паспорті, і на припущенні, що договір про споживчий кредит залишатиметься дійсним протягом погодженого строку.
Реальна річна процентна ставка обчислена на основі припущення, що процентна ставка та інші платежі за послуг кредитодавця залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит.
Паспорт споживчого кредиту, як це передбачено ст. 7 Закону України «Про споживче кредитування» є лише рекламою споживчого кредиту і передує укладенню самого договору, та як правило містить узагальнену інформацію про умови кредитування, орієнтовану загальну вартість кредиту та максимальний строк, на який надається кредит та ряд застережень.
Верховний суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 23.05.2022 у справі №393/126/20 сформував висновок про те, що ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його зміст.
Конституційний Суд України у рішенні у справі за конституційним зверненням громадянина щодо офіційного тлумачення положень другого речення преамбули Закону України від 22 листопада 1996 року № 543/96-В «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» від 11 липня 2013 року у справі №1- 12/2013 зазначив, що з огляду на приписи частини четвертої статті 42 Конституції України участь у договорі споживача як слабшої сторони, яка підлягає особливому правовому захисту у відповідних правовідносинах, звужує дію принципу рівності учасників цивільно-правових відносин та свободи договору, зокрема у договорах про надання споживчого кредиту.
Крім того, зміст вказаного Паспорту не узгоджується із розрахунком заборгованості наданим позивачем, згідно з яким: процентна ставка становить 3,4%, процентна ставка при порушенні умов кредитування – 3,4%, процентна ставка на прострочений кредит – 40,8 %. 
У той час як у вищевказаному Паспорті споживчого кредиту процентна ставка у пільговий період - 0,00001% річних, процентна ставка поза межами пільгового періоду - 42%, 40,08% та 36%. Реальна річна процентна ставка (при користуванні лімітом за межами пільгового періоду та при погашенні мінімальними щомісячними платежами) - 51,09%, 51,76% та 42,55%, процента ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту - 84%, 81,6% та 72%. При цьому, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за простроченими відсотками в сумі 21 464,98 грн, яка обрахована із розрахунку ставки, про яку відповідача не було ознайомлено при укладенні договору.
Таким чином, досліджений судом Паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту та передує укладенню кредитного договору з позичальником, оскільки передбачає проведення оцінки кредитодавцем кредитоспроможності споживача. 
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17 зробила висновок, що кредитний договір укладається в письмовій формі, у якому сторонами погоджується розмір кредиту, розмір відсоткової ставки, порядок застосування неустойки за порушення грошового зобов`язання, порядок погашення заборгованості, та інші умови.
З огляду на встановлені фактичні обставини у даній справі, суд дійшов висновку, що між сторонами виникли договірні відносини, на виконання яких банк встановив відповідачу кредитний ліміт, а відповідач, у свою чергу, активно його використовував. Водночас доказів погодження сторонами розміру кредитного ліміту, процентної ставки за його використання, у визначений законом спосіб, суду не надано.
За відсутності належних та допустимих доказів погодження умов договору, позивач має право вимагати захисту своїх порушених прав шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.
Така правова позиція викладена у постанові Великої Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17.
За таких обставин, суд виснує, що стягненню з відповідача підлягає виключно доведена позивачем заборгованість за тілом кредиту.
Згідно з випискою по руху коштів по картці, відкритої на ім`я ОСОБА_1 , станом на 30.09.2025 за період із 01.12.2021 по 29.09.2025 відповідачем усього здійснено витрат на суму 671 920,53 грн, усього надходжень – 570 117,49 грн, баланс на кінець періоду: -101792,14 грн.
Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Відповідно до пункту п.62 Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.
Вказані норми є підставою для висновку про те, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, містять записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 30 січня 2018 року у справі №161/16891/15-ц, від 25 травня 2021 року у справі №554/4300/16-ц.
Отже, виписка по особовому рахунку відповідача ОСОБА_1 № НОМЕР_1 є належним та допустимим доказом, що підтверджує рух коштів по конкретному банківському рахунку, містить записи про операції, здійснені протягом операційного дня, є підтвердженням виконаних за день операцій та свідчить про користування кредитом і утворення заборгованості за кредитним договором.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постановах Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 200/5647/18, від 25 травня 2021 року у справі № 554/4300/16-ц, від 26 травня 2021 року у справі № 204/2972/20, від 13 жовтня 2021 року у справі № 209/3046/20, від 01 червня 2022 року у справі № 175/35/16-ц, від 12.12.2024 у справі № 298/825/15-ц, від 15.01.2025 № 753/16762/15-ц.
Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість ОСОБА_1 за договором №б/н від 18.11.2021 становить 101 792,14 грн та складається із: загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) – 80 327,16 грн; заборгованості за простроченими відсотками – 21 464,98 грн.
Із цього ж розрахунку слідує, що  ОСОБА_1 погасив 446 139,81 грн заборгованості за поточним тілом кредиту, 27 155,44 грн – заборгованості за простроченим тілом кредиту, 13 606,40 грн – заборгованості за нарахованими відсотками та 18 647,35 грн – заборгованості за простроченими відсоткам.
Як зазначив представник позивача у письмових поясненнях, сплачені позичальником кошти зараховувалися банком у порядку черговості, передбаченому ст. 534 ЦК України, зокрема спочатку на погашення відсотків, а вже потім на погашення кредиту. Проте, банк не довів належними доказами узгодження між сторонами сплату, розмір та порядок нарахування процентів, що свідчить про безпідставне направлення банком сплачених позичальником коштів на погашення процентів.
З огляду на те, що суд дійшов висновку про протиправність нарахування банком відповідачу відсотків, які з ним у належний спосіб не погоджені, тоді розмір заборгованості, що підлягає стягненню із відповідача суд визначає як різницю між сумою, що позивач просить стягнути із ОСОБА_1 , та відсотками, що нараховані відповідачу та погашенні останнім за рахунок внесених на карту коштів:
101 792,14 грн (ціна позову) – 13 606,40 грн (погашена відповідачем заборгованість за нарахованими відсотками) - 18 647,35 грн (погашена відповідачем заборгованість за простроченими відсоткам) – 21 464,98 грн (заборгованість за простроченими відсотками) = 48 073,41 грн.
Отже, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за сумою кредиту за кредитним договором б/н від 18.11.2021 у розмірі 48 073,41 грн.
При розподілі судових витрат, суд керується ст. 133, 141 ЦПК України.
Згідно зі ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку із частковим задоволенням позовних вимог на суму 48 073,41 грн, що становить 47,22% ціни позову, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 143,85 грн (2422,40х47,22%).
На підставі викладеного та керуючись ст. 12, 13, 76-81, 137, 141, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
Позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором №б/н від 18 листопада 2021 року в сумі 48 073 (сорок вісім тисяч сімдесят три) гривні 41 копійку.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» судовий збір у розмірі 1 143 (одна тисяча сто сорок три) гривні 83 копійки.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Текст рішення суду складено та проголошено 17 квітня 2026 року.

Позивач - Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», код ЄДРПОУ – 14360570, місцезнаходження: вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, 01001.
Відповідач – ОСОБА_1 , РНОКПП – НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя          Альона ШКОЛЬНА