ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2026 р.	Справа № 520/792/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Любчич Л.В.,
Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,
за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою адвоката Шестакова Вадима Івановича на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.04.2025, головуючий суддя І інстанції: Григоров Д.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/792/25
за позовом адвоката ОСОБА_1 
до  Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області   
про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:
Адвокат ОСОБА_1 (далі – адвокат Шестаков В.І., позивач, апелянт) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області (далі – КДКА Харківської області, відповідач), в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 11.12.2024, яким ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №3011, видане Донецькою обласною КДКА 10.09.2008) було притягнуто до дисциплінарної відповідальності і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на шість місяців.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.04.2025 по справі № 520/792/25 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем було подано апеляційну скаргу, в якій він, посилаючись на порушення норм процесуального права, неправильне застосування судом норм матеріального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для вирішення справи, просив скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове, яким визнати протиправним та скасувати рішення КДКА від 11.12.2024 та зобов`язати відповідача повторно розглянути матеріали скарги відносно ОСОБА_1 та усунути допущені недоліки та порушення процедури розгляду скарги.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції допустив істотне порушення норм процесуального права, не перевіривши наявність у представника відповідача – Глухачевої Л.Я. повноважень для надання до суду письмових документів. Крім того, зазначив, що через не надання судом першої інстанції позивачу можливості надати відповідь/заперечення на подані відповідачем до матеріалів справи відзив/клопотання, було порушено засади рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, принцип змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду доказів тощо. Також позивач вказує, що судом першої інстанції, в порушення норм процесуального права, було прийнято від відповідача відзив на позов, який було подано з порушенням встановленого процесуального строку. Крім того, поза увагою суду залишено, що копію відзиву на позов відповідачем було направлено на свою ж адресу, а не позивачу, що підтверджується копією поштової квитанції. 
Зазначає, що внаслідок не застосування та не врахування положень законодавства, які регламентують спірні правовідносини, суд першої інстанції дійшов хибного висновку про дотримання відповідачем положень законодавства України під час розгляду скарги та здійснення дисциплінарного провадження відносно позивача. 
З урахуванням викладених обставин, керуючись ст. 317 КАС України, апелянт просить суд апеляційної інстанції розглянути заяву про відвід судді першої інстанції з підстав порушення норм процесуального права під час розгляду цієї справи, упередженості до позивача, зокрема, в частині щодо подання до суду доказів, надання привілеїв в поданні доказів відповідачу, переймання судом дискреційних повноважень КДКА.
Крім того, апелянт вказує, що суд першої інстанції, внаслідок неповного дослідження матеріалів дисциплінарної справи, не врахував, що обставини скарги слідчого ОСОБА_2 повністю передруковані зі скарг позивача на дії цього ж слідчого, за якими дії, що вчиняв ОСОБА_2 по відношенню до ОСОБА_1 слідчий видає, за такі, що вчиняв позивач. Зауважує, що суд однобоко дослідив докази по справі та фактично виклав у рішенні обставини та висновки, наведені у скарзі слідчого, чим, на думку позивача, перебрав на себе дискреційні повноваження відповідача.
Також, посилаючись на приписи ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», позивач вказує на хибність висновку суду першої інстанції щодо повноважності складу дисциплінарної палати станом на 11.12.2024 під час розгляду дисциплінарної справи відносно позивача, оскільки станом на вказану дату п`ятирічний строк повноважень голови, секретаря та членів КДКА сплив, а пролонгування такого строку законодавством не передбачено. 
Звертає увагу суду апеляційної інстанції, що станом на 11.12.2024 (день розгляду скарги) був відсутній кворум КДКА Харківської області, оскільки п`ять осіб (враховуючи голову Комісії), навіть, якщо припустити наявність у них повноважень, на думку позивача, не становлять більшість від усієї кількості членів КДКА (12 осіб), як це передбачено нормами п. 8.2 Регламенту КДКА регіону, затвердженого Рішенням ради адвокатів України від 17.12.2013 № 268. Наведені обставини підтверджуються відеозаписом засідання ДП КДКА Харківської області від 11.12.2024, доданим до апеляційної скарги.
Крім того, апелянт вказує, що судом першої інстанції не враховано, що засідання ДП КДКА Харківської області, всупереч приписів п. 7.2 Регламенту КДКА, яким дозволено проводити засідання в режимі відеоконференції лише членам КДКА (палати) Донецької області, було проведено в режимі відеоконференції за допомогою «Гугл Миит».
Також, як стверджує апелянт, судом першої інстанції не враховано, що матеріали дисциплінарної справи щодо позивача містять ознаки підробки та службового підлогу з боку відповідача, що є кримінально караним діянням відповідно до ст. 366 КК України. 
Поза увагою суду першої інстанції залишилися обставини порушення відповідачем триденного строку, встановленого законодавством для складання та підпису рішення КДКА.
Щодо неповноти дослідження судом першої інстанції доказів і встановлення дійсних обставин справи, позивач вказує, що ОСОБА_1 до порушення дисциплінарної справи не було надано файл відеозапису, на який посилається відповідач в оскаржуваному рішенні, що підтверджується безпосередньо матеріалами дисциплінарної справи та свідчить, на переконання позивача, про те, що на момент відкриття дисциплінарного провадження файл такого відеозапису був відсутній. 
Наполягає, що суд першої інстанції, мотивуючи судове рішення обставинами дисциплінарної справи та надаючи їм оцінку, зокрема, щодо правильності чи неправильності застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення, допустив втручання в дискреційні повноваження відповідача.
Відповідач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.
Відповідно до частин 1, 3 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, позивача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що позивач є адвокатом, отримав свідоцтво про право зайняття адвокатською діяльністю № 3011, видане Донецькою обласною КДКА 10.09.2008, адреса робочого місця адвоката: 63038, Харківська область, Харківський район, м. Харків, Основ`янський район, майдан Руднєва, буд.4, оф. 3. Вказане підтверджується копією Витягу з Єдиного реєстру адвокатів України від 16.04.2024.
09.07.2024 до КДКА Харківської області надійшла скарга від слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, старшого лейтенанта поліції Денисенка Ю.О., у якій зазначалося, що з 06.09.2023 у провадженні слідчого перебувають матеріали кримінального провадження № 120232262600000353 від 05.07.2023р. за фактом ч. 2 ст. 309 КК України, захисником в якому виступає позивач – адвокат Шестаков В.І. 
Членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області Стєбєлєвим А.М. на підставі доручення в.о. голови дисциплінарної палати ДКА Харківської області Перепелиці І.І. № 141/24 від 12.07.2024 проведено перевірку відомостей, викладених в скарзі стосовно адвоката Шестакова В.І. 12.07.2024, на виконання ст. 38 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» було складено звернення до адвоката Шестакова В.І., яке було відправлено 26.07.2024 на адресу електронної пошти адвокату, яка зазначена в Єдиному реєстрі адвокатів України з пропозицією надати пояснення. 05.08.2024. ОСОБА_1 надав пояснення по суті скарги. 09.09.2024 строк перевірки відомостей, викладених в скарзі стосовно адвоката Шестакова В.І. було продовжено.
За результатами перевірки відомостей, викладених в скарзі, членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області ОСОБА_3 02.10.2024 складено довідку по суті порушених питань, згідно з якою, перевіряючий вважає, що в діях адвоката ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку, які відображені в ухвалі суду, де зазначено, що поведінка адвоката може мати ознаки зволікання з ознайомленням, а також ознаки штучного затягування процесуальних строків, а такі дії адвоката можуть свідчити про неналежне виконання абзацу 2 статті 44 Правил адвокатської етики. Записи з камер відеоспостережень свідчать про ознаки недотримання ОСОБА_1 вимог статті 45 Правил адвокатської етики.
За результатами перевірки відомостей, викладених в скарзі, дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області прийнято рішення про порушення дисциплінарної справи від 02.10.2024 .
Рішенням Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 11.12.2024 року ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення правил Адвокатської етики і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на шість місяців.
Вважаючи рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 11.12.2024 протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з правомірності рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 11.12.2024 про застосування до адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк шість місяців. Порушення відповідачем процедури прийняття оскаржуваного рішення, яке могло б вплинути на зміст прийнятого цього рішення, судом не встановлено. 
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає таке.
За змістом статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» № 5076-VI (далі – Закон № 5076-VI).
За змістом статті 1 Закону № 5076-VI:
адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом (пункт 1);
адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги клієнту (пункт 2);
адвокатське самоврядування - гарантоване державою право адвокатів самостійно вирішувати питання організації та діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом (пункт 3).
Відповідно до статті 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правничої допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.
Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.
З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно частини 1 статті 3 Закону № 5076-VI правовою основою діяльності адвокатури України є Конституція України, цей Закон, інші законодавчі акти України.
Згідно зі статтею 5 Закону № 5076-VI адвокатура є незалежною від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб. Держава створює належні умови для діяльності адвокатури та забезпечує дотримання гарантій адвокатської діяльності.
Відповідно до частини 1 статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний:
1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики;
2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги;
3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів;
4) підвищувати свій професійний рівень;
5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування;
6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.
За змістом статті 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Відповідно до частин 1-2 статті 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.
Дисциплінарним проступком адвоката є:
1) порушення вимог несумісності;
2) порушення присяги адвоката України;
3) порушення правил адвокатської етики;
4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення;
5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків;
6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування;
7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
За змістом частини 1 статті 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Загальні засади здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката врегульовані статтями 37-42 Закону № 5076-VI.
Відповідно до статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень:
1) попередження;
2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року;
3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Положеннями статті 57 Закону № 5076-VI передбачено, що рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення конференцій та рад адвокатів регіонів є обов`язковими до виконання адвокатами, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.
Правила адвокатської етики (ПАЕ) затверджені Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року 15.02.2019).
Згідно зі статтею 1 ПАЕ норми Правил не відміняють і не замінюють положень чинного законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, а доповнюють і конкретизують його.
Відповідно до статті 2 ПАЕ дія Правил поширюється на:
- всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії;
- всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку;
- адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, інших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності;
- відносини, що виникли або існують після їх прийняття.
Положення статті 11 ПАЕ передбачають, що зважаючи на суспільну значущість і складність професійних обов`язків адвоката, від нього вимагається високий рівень професійної підготовки, ґрунтовне знання чинного законодавства, практики його застосування, опанування тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, ораторського мистецтва. Адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення. Адвокат має постійно підвищувати свій професійний рівень та кваліфікацію, володіти достатньою інформацією про зміни у чинному законодавстві. Адвокат повинен забезпечувати обґрунтовано необхідний рівень компетентності своїх помічників, стажистів, технічного персоналу та інших осіб, що залучаються ним для виконання окремих робіт у зв`язку з виконанням доручення.
Відповідно до статті 12 ПАЕ всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.
Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.
Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.
Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.
Статтею 45 ПАЕ передбачено, що у відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним; реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб.
Так, як зазначалось вище предметом спірних правовідносин у даній справі є правомірність рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області від 11.12.2024, яким адвоката ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення правил Адвокатської етики і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на шість місяців.
Разом із тим колегія суддів зазначає, що, вирішуючи спір щодо правомірності вказаного рішення, суд перевіряє виключно дотримання суб`єктом владних повноважень установленої законом процедури, меж своїх повноважень та вимог обґрунтованості такого рішення.
При цьому, суд не замінює собою дисциплінарний орган і не надає оцінки фактичним обставинам та доказам, які слугували підставою для висновків КДКА щодо наявності чи відсутності в діях адвоката дисциплінарного проступку. Оцінка фактичних даних і визначення ступеня вини адвоката є виключною компетенцією дисциплінарних органів адвокатури, тоді як судовий контроль обмежується перевіркою законності та обґрунтованості прийнятого рішення.
Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. 
Так, у постановах Верховного Суду від 25.06.2018 у справі № 810/1972/17, від 24.06.2020 у справі № 813/2639/18, від 14.12.2020 у справі № 821/1030/17, від 10.06.2021 у справі № 826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Проте суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.
Також колегія суддів враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 04.02.2020 у справі № П/9901/871/18, в якому зазначено, що Європейський суд з прав людини виробив позицію стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
Таким чином, правову оцінку рішенню про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 826/14291/17 та підтриманий у постановах від 26.01.2023 у справі № 420/5597/19, від 19.10.2023 у справі № 280/1396/22, від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21.
Зважаючи на викладене, колегія суддів не вбачає підстав для надання оцінки доводам апелянта щодо неповного дослідження судом першої інстанції матеріалів дисциплінарної справи, а саме не врахування того, що обставини скарги слідчого ОСОБА_2 повністю передруковані зі скарг позивача на дії цього ж слідчого, за якими дії, що вчиняв ОСОБА_2 по відношенню до ОСОБА_1 слідчий видає, за такі, що вчиняв позивач, а також повідомленим апелянтом обставинам щодо наявності в матеріалах дисциплінарної справи щодо нього ознак підробки та службового підлогу з боку відповідача.
Щодо посилання апелянта на те, що рішення КДКА Харківської області від 11.12.2024, прийняте не повноважним складом дисциплінарної палати КДКА Харківської області станом на 11.12.2024 оскільки, станом на вказану дату, п`ятирічний строк повноважень голови, секретаря та членів КДКА сплив, а пролонгування такого строку законодавством не передбачено, колегія суддів, з урахуванням вимог абз. 2 ч.2 ст. 2 КАС України, зазначає наступне.
Частинами 1, 2 статті 50 Закону № 5076-VI (тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) встановлено, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.
Голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.
Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури організовує і забезпечує ведення діловодства кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Голова, член кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути достроково відкликаний з посади за рішенням конференції адвокатів регіону, яка обрала його на посаду.
Колегією суддів встановлено, що рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності від 11.12. 2024 було прийнято Дисциплінарною палатою КДКА Харківської області у складі: в.о. голови палати ОСОБА_4 , секретаря палати ОСОБА_3 , членів палати: ОСОБА_5 , Столярової А.О., Страхової Л.М., Шкребця Є.Ф., за участі голови КДКА Харківської області Глухачевої Л.Я.
З метою перевірки повідомлених позивачем обставин, щодо повноважності голови та членів дисциплінарної палати станом на час прийняття оскаржуваного рішення (11.12.2024), Другим апеляційним адміністративним судом зобов`язано відповідача надати до суду відповідні документи.
На виконання наведених вимог суду, представником відповідача надано документи, дослідивши які, колегія суддів встановила наступне.
Так, відповідно до витягу з протоколу Звітньо-виборчої конференції адвокатів Харківської області від 29 березня 2017 року, зокрема, вирішено:
обрати ОСОБА_6 головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області;
членами дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області: Латуніна Віталія Євгеновича, ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .
Як зазначено вище, голова та члени КДКА обираються строком на п`ять років.
Тобто, строк повноважень ОСОБА_6 та вказаних членів дисциплінарної палати мав би сплинути у березні 2022 року.
Разом з цим, зі змісту наданого відповідачем до суду рішення Ради адвокатів України № 103 від 05-06.09.2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітньо-виборної конференції адвокатів Харківської області, Регламенту Звітньо-виборної конференції адвокатів Харківської області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» вбачається, що Рада адвокатів України, як вищий орган адвокатського самоврядування у період між з`їздами, виходячи з системного аналізу зазначених норм, з урахуванням аналогії Закону України «Про правовий режим воєнного стану» з питань неприпустимості припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану, а також продовження строку повноважень під час дії воєнного стану до вступу на посаду іншої особи, обраної після припинення або скасування воєнного стану, з метою забезпечення безперервності діяльності органів самоврядування, вважала, що задля недопущення адвокатського інституційного дисконстинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування HAAУ та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування (члени органів адвокатського самоврядування, у разі закінчення строку обрання, продовжують виконувати свої повноваження до першого засідання новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану).
Також зазначено, що законодавча вимога наступності (послідовності, тяглості, неперервності) повноважень органів адвокатського самоврядування обумовлює, що органи адвокатського самоврядування та їх члени продовжують виконувати свої повноваження до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування (до першого засідання таких органів після скасування чи припинення воєнного стану).
З огляду на викладене, а також рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року, вирішено, що члени органів адвокатського самоврядування Харківської області здійснюють свої обов`язки (функції) визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до початку вступу на посади (до першого засідання) новообраних членів органів адвокатського самоврядування Харківської області після скасування чи припинення дії воєнного стану.
Рада адвокатів України, враховуючи вищенаведене, керуючись статтями 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням про Раду адвокатів України, Регламентом Ради адвокатів України, вирішила, що органи адвокатського самоврядування Харківської області, члени органів адвокатського самоврядування Харківської області, а також представники адвокатів Харківської області у вищих органах адвокатського самоврядування після закінчення строку своїх п`ятирічних повноважень продовжують їх виконувати, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану), а саме:
- Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Харківської області у складі:
Голова Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області Глухачева Людмила Яківна:
Кваліфікаційна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області у складі членів палати: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 :
Дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області у складі членів палати: ОСОБА_12 . ОСОБА_21 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 . ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 . ОСОБА_13 .
Отже, з наведеного слідує, що Рада адвокатів України чітко визначила, що з метою недопущення переривання діяльності органів адвокатського самоврядування в умовах воєнного стану та забезпечення інституційного континуїтету, повноваження членів органів адвокатського самоврядування, у тому числі органів Харківської області, продовжуються після спливу їхнього п`ятирічного строку до моменту вступу на посади новообраних членів, тобто до першого засідання відповідного органу після скасування чи припинення воєнного стану.
З наведених положень вбачається, що продовження строку повноважень стосується зокрема й голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області ОСОБА_6 та членів Дисциплінарної палати КДКА Харківської області, перелік яких наведено у рішенні.
Таким чином, враховуючи, що станом на дату ухвалення оскаржуваного рішення 11.12.2024 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, дія воєнного стану в Україні тривала, відповідно, новий склад КДКА Харківської області сформований не був, слід дійти висновку, що голова КДКА Харківської області та члени її Дисциплінарної палати зберігали свої повноваження на підставі вказаного рішення Ради адвокатів України, а відтак мали належні законні повноваження для прийняття спірного рішення.
У зв`язку з чим, доводи апелянта про відсутність у голови КДКА Харківської області, секретаря та членів Дисциплінарної палати КДКА Харківської області повноважень станом на час розгляду дисциплінарної справи стосовно нього та прийняття за результатами його розгляду рішення від 11.12.2024 є безпідставними.
Посилання ОСОБА_1 на неможливість врахування судом вказаного рішення Ради адвокатів України № 103 від 05–06 вересня 2022 року, як доказу законності продовження повноважень голови та членів КДКА Харківської області, мотивоване невідповідністю цього рішення вимогам абз. 2 ч. 2 ст. 47, п. 5 ст. 47, ч. 2 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», колегія суддів не приймає, оскільки зазначене рішення Ради адвокатів України є актом органу адвокатського самоврядування, який на момент розгляду справи є чинним, не скасованим та не визнаним незаконним у встановленому законом порядку, а тому є обов`язковим для органів адвокатського самоврядування і підлягає врахуванню як належний доказ, що підтверджує продовження строку повноважень голови та членів КДКА Харківської області на період дії воєнного стану та, відповідно, наявність у них повноважень під час ухвалення оскаржуваного рішення від 11.12.2024.
Щодо посилання апелянта на відсутність кворуму Дисциплінарної палати КДКА Харківської області при прийнятті рішення від 11.12.2024 , оскільки 5 членів палати не становлять більшість від загальної їх кількості і що, суперечить вимогам п. 8.2 Регламенту КДКА регіону, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 № 268 колегія суддів зазначає.
Відповідно до ч. 3 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кваліфікаційна палата утворюється у складі не більше дев`яти членів, дисциплінарна - не більше одинадцяти членів палати.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є повноважною за умови обрання не менше двох третин від кількісного складу кожної з її палат, затвердженого конференцією адвокатів регіону.
Кожна палата на своєму першому засіданні шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів палати обирає з числа членів палати голову та секретаря палати. Голова палати за посадою є заступником голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Голова палати, секретар палати за рішенням відповідної палати може бути достроково відкликаний з посади.
Частинами 6, 7 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.
Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.
Згідно з пунктами 8.1, 8.2. Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України 16.02.2013 № 77 (далі – Регламент) результатом вирішення питань, віднесених Законом до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісії адвокатури є рішення;
У передбачених Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата;
Рішення КДКА приймаються за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. У разі рівного розподілу голосів голос Голови КДКА є ухвальним. Рішення палати приймається за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім передбачених Законом випадків.
Пунктом 5.1.2. Регламенту встановлено, що голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вправі брати участь у засіданні будь-якої палати з правом голосу з усіх питань, які вирішуються на засіданні палати, його участь враховується при встановленні кворуму на засіданні палати. Голова КДКА не приймає участь у голосуванні з питань обрання та відкликання з посад голів, заступників голів і секретарів плат.
Як зазначалось вище, оскаржуване рішення від 11.12.2024 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності було прийнято Дисциплінарною палатою КДКА Харківської області у складі: в.о. голови палати Перепелиці І.І., секретаря палати Стєбєлєва А.М., членів палати: Ковтунової Л.Ю., Столярової А.О., Страхової Л.М., Шкребця Є.Ф., за участі голови КДКА Харківської області Глухачевої Л.Я.
Тобто у складі шести членів палати та голови КДКА з правом голосу, що загалом становить 7 осіб, що підтверджується витягом з протоколу засідання Дисциплінарної палати КДКА Харківської області від 11.12.2024, де вказано, що присутні члени ДП КДКА ХО: Голова КДКА ХО - ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 - секретар ДП КДКА, ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_13 . Відсутні члени ДП КДКА ХО: ОСОБА_9 – голова ДП КДКА ХО, ОСОБА_21 . 
З урахуванням зазначеного, колегія суддів прийшла до висновку, що твердження позивача про відсутність кворуму під час прийняття відповідачем оскаржуваного рішення від 11.12.2024 є безпідставним.
З приводу доводів апелянта про те, що проведення засідання Дисциплінарної палати КДКА Харківської області в режимі відеоконференції за допомогою «Гугл Миит» є порушенням п. 7.2 Регламенту, яким дозволено проводити засідання в режимі відеоконференції лише членам КДКА (палати) Донецької області, слід зазначити наступне.
Так, відповідно до п. 7.1. Регламенту засідання КДКА (Палати) проводиться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. В окремих випадках, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці або іншої захищеної законом конфіденційної інформації чи з інших причин, визнаних поважними, КДКА (Палата) проводить закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання КДКА (Палати) приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні. Представники масової інформації допускаються на засідання за правилами пункту 6.1.5. цього Регламенту;
Підпунктом 7.1.1. пункту 7.1 Регламенту передбачено, що засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.
Отже, наведеними нормами Регламенту передбачено можливість проведення засідання дисциплінарної палати у дистанційному форматі (онлайн, через відеоконференцзв`язок чи інші засоби комунікації). Рішення про проведення такого дистанційного засідання віднесено до компетенції Голови дисциплінарної палати (або його заступника у разі відсутності голови).
У зв`язку з чим, колегія суддів приходить до висновку, що засідання дисциплінарної палати КДКА може проводитися дистанційно, і таке проведення є законним та прямо передбаченим Регламентом.
Посилання апелянта на порушення відповідачем триденного строку, встановленого законодавством для складання рішення КДКА та його підпису, колегія суддів вважає необґрунтованим, оскільки ані норми Регламенту КДКА регіону, ані Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не містять вимог щодо строку складання чи підписання рішення дисциплінарної палати. 
Щодо посилання позивача на те, що йому до порушення дисциплінарної справи не було надано файл відеозапису, на який посилається відповідач в оскаржуваному рішенні, що підтверджується безпосередньо матеріалами дисциплінарної справи та свідчить, на переконання ОСОБА_1 , про те, що на момент відкриття дисциплінарного провадження файл такого відеозапису був відсутній, колегія суддів зазначає наступне.
Так, статтею 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня доведення такого рішення до відома особи.
Колегія суддів зазначає, що наведена норма не містить вимоги, яка б прямо зобов`язувала надати адвокату всі матеріали перевірки (включно з відеозаписом) до порушення дисциплінарної справи. Закон не встановлює, що матеріали перевірки мають бути долучені до скарги або повідомлені адвокату до початку провадження. У зв`язку з чим, неприйнятним є протилежне твердження позивача.
Заявлені позивачем в апеляційній скарзі вимоги розглянути заяву про відвід судді першої інстанції з підстав порушення норм процесуального права під час розгляду даної справи, упередженості до позивача, зокрема, в частині щодо подання до суду доказів, надання привілеїв в поданні доказів відповідачу, переймання судом дискреційних повноважень КДКА, колегія суддів вважає такими, що не підлягають розгляду судом апеляційної інстанції, оскільки відповідно до статей 40 та 41 КАС України, питання про обґрунтованість відводу судді вирішується безпосередньо тим суддею, якому заявлено відвід. Питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, який розглядає справу. 
Під час апеляційного розгляду не встановлено подання позивачем заяви про відвід судді під час розгляду справи в суді першої інстанці.
Посилання апелянта на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, шляхом не надання позивачу можливості надати відповідь/заперечення на подані відповідачем до матеріалів справи відзив/клопотання; прийняття від відповідача відзиву на позов, який було подано з порушенням встановленого процесуального строку; не врахування того, що копію відзиву на позов відповідачем було направлено на свою ж адресу, а не позивачу, що підтверджується копією поштової квитанції, колегія суддів вважає такими, що не є істотними та такими, що не вплинули на законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, тому не можуть слугувати підставою для його скасування.
Підсумовуючи вищевикладене, враховуючи встановлені судом апеляційної інстанції обставини, колегія суддів дійшла висновку, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Харківської області при прийнятті оскаржуваного рішення від 11 грудня 2024 року, яким адвоката ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності і застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на шість місяців, дотрималася встановленої законодавством процедури розгляду дисциплінарної справи, забезпечивши права та законні інтереси позивача, що в свою чергу, свідчить про його правомірність.
Наведене зумовлює наявність підстав для відмови у задоволенні вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 . 
Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п. 41) щодо якості судових рішень.
Як зазначено в п. 58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
За змістом частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.
Керуючись ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 254, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу адвоката Шестакова Вадима Івановича залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2025 року по справі № 520/792/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Л.В. Любчич	
Судді	   	О.В. Присяжнюк   О.А. Спаскін   	
Повний текст постанови складено 05.03.2026 року