РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 293/1485/25
Провадження № 2/293/140/2026

12 лютого 2026 року	селище Черняхів	

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді Збаражського О.М.,
за участю секретаря судового засідання Крисюк О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у с-щі Черняхів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Черняхівської селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, 
В С Т А Н О В И В:
І. СУТЬ СПРАВИ
01.12.2025 позивачі звернулись до суду із позовом до Черняхівської селищної ради, за змістом якого просять визнати поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті їх матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Позов обґрунтовується тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачів ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, до якого увійшла земельна частка (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності Колективного сільськогосподарського підприємства «Нове життя» с.Сліпчиці, Черняхівського району Житомирської області, розміром 4,87 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості).
Звернувшись до нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Котенко І.М. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском шести місячного строку для прийняття спадщини. 
Позивачі зазначають, що пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку із необізнаністю про наявність у матері спадкового майна, а саме земельного паю. Дублікат сертифікату на право на земельну частку (пай) та довідку Сліпчицької сільської ради №1016 від 20.09.2016 року випадково знайшли серед особистих речей матері у липні 2025року.
ІІ. ПРОЦЕДУРА та КОРОТКІ ПОЗИЦІЇ СТОРІН
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 01.12.2025 справа №293/1485/25 передана на розгляд судді Збаражському О.М.
Ухвалою суду від 04.12.2025 позовна заява залишена без руху із наданням позивачу ОСОБА_2 строку на усунення недоліків позову.
09.12.2025 ухвалою Черняхівського районного суду Житомирської області відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду у порядку загального позовного провадження з викликом сторін. Підготовче засідання призначено на 15.01.2026.
15.01.2026 підготовче провадження закрито. Справу призначено до розгляду по суті на 12.02.2026.
12.02.2026 сторони в судове засідання не прибули, про дату час та місце проведення судового засідання повідомлені встановленим порядком. 09.01.2026 позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 звернулись до суду із заявами про розгляд справи без їх участі, позов підтримали у повному обсязі. Відповідач представника в судове засідання не направив, відзив на позов не подав. Згідно заяви поданої до суду 13.01.2026 просив розглядати справу без участі їх представника. 
Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
В судовому засіданні 12.02.2026 суд склав вступну та резолютивну частини рішення.
ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с.19).
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , його батьками записані ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с.20).
ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 62 років мати позивачів ОСОБА_3 померла в с.Сліпчиці, Черняхівського району Житомирської області, що стверджується свідоцтвом про смерть, серії НОМЕР_3 (а.с.17).
Відповідно до сертифіката на право на земельну частку (пай) серії РН №150074 від 27.04.2017, ОСОБА_3 отримала право на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності Колективного сільськогосподарського підприємства «Нове життя» с.Сліпчиці, Черняхівського району Житомирської області, розміром 4,87 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) (а.с. 21).
Відповідно до довідки виконавчого комітету Сліпчицької сільської ради Черняхівського району Житомирської області від 20.09.2016 року за №1016, на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка проживала за адресою: АДРЕСА_1 разом із нею ніхто не проживав та не був зареєстрований (а.с.18). 
18.09.2025 приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Котенко І.М. відмовила позивачам ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3 , на 1/2 частку земельної частки (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності Колективного сільськогосподарського підприємства «Нове життя» с.Сліпчиці, Черняхівського району Житомирської області, розміром 4,87 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), у зв`язку із пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.12-13,14-15).
Відповідно до витягу із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) сформованого 18.09.2025, спадкова справа до майна померлої ОСОБА_3 не заводилась (а.с.16).
IV. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ
Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
За змістом статей 15 Цивільного кодексу України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті 1223, частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України).
Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Частина 1 статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
V. МОТИВИ ТА ОЦІНКА СУДУ
Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивачі посилаються на наявність обставин, які перешкоджали їм своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та зазначили, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернулись до нотаріуса з відповідною заявою, через необізнаність про наявність у матері спадкового майна.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі №381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20.
Суд враховує аргументи позивачів, наведені на підтвердження обставин, на які вони посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77, 78, 79 ЦПК України.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.
Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі “Наталія Михайленко проти України” (пункт 32).
У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції “майном” визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні “законне сподівання” на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі “Стретч проти Сполученого Королівства” (пункт 32). “Законне сподівання” на отримання “активу” також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має “законне сподівання”, якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі “Копецький проти Словаччини” (Kopecky v. Slovakia).
Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям “майно” в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачам строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно матері.
Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилаються позивачі на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачам додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. 
VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною 9 статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
Враховуючи, що спір виник внаслідок того, що позивачі невчасно звернулись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивачів.
Керуючись ст. 89, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, 
УХВАЛИВ:
Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.
Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивачі:
ОСОБА_1 
ІНФОРМАЦІЯ_4 
зареєстрований за адресою: 
АДРЕСА_2 
РНОКПП НОМЕР_4 

ОСОБА_2 
ІНФОРМАЦІЯ_5 
зареєстрований за адресою: 
АДРЕСА_3 ,
РНОКПП НОМЕР_5 

Відповідач:
Черняхівська селищна рада 
адреса місцезнаходження: 12301, Житомирська область, 
Житомирський район, с-ще Черняхів, вул. Майдан Рад, 1, 
код ЄДРПОУ 04344156

Повне рішення складено та підписано 17.02.2026. 

Суддя 	Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ