Справа № 724/12/26 	
Провадження № 2/724/264/26	

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2026 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:
головуючого судді: Ахмедова Р.А.
за участю секретаря судового засідання: Корнєвської Є.Р.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хотині цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідачів: Територіальної громади м. Хотин в особі Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - 

В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог.
Позивач ОСОБА_1 , звернувся до суду з позовом до Територіальної громади м. Хотин, в особі Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. 
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка проживала у АДРЕСА_1 . 11 лютого 2014 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким заповіла належну їй земельну ділянку для введення товарного сільськогосподарського виробництва площею 0, 26 га, що розташована на території Анадольської сільської ради Хотинського району, йому позивачу, що підтверджується копією заповіту, що посвідчений 11.02.2014 секретарем сільської ради Максимчук О.В., зареєстрований в реєстрі №59. .
У встановлений шестимісячний строк позивач не звернувся до Хотинської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що він не знав про наявність заповіту складеного на його ім`я. Про існування даного заповіту він дізнався станом на листопад 2025 року, а тому вважає дану причину поважною.
08.12.2025, позивач звернувся в органи нотаріату з заявою про відкриття спадкової справи для оформлення спадщини після смерті ОСОБА_3 де йому стало відомо, що він пропустив строк для прийняття спадщини. 
Позивач рахує, що в нього є поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини зокрема те, що він не проживав спільно з померлим, нотаріусом (посадовою особою органу місцевого самоврядування) не було зроблено жодної спроби своєчасно, протягом визначеного законом строку, розшукати спадкоємця та про існування заповіту він дізнався тільки станом на листопад місяць 2025 року.
Зазначає, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту складеного на його ім`я. 
На підставі вищевикладеного, просив суд винести рішення, яким визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , жителя АДРЕСА_2 додатковий строк тривалістю в два місяця для подання до органів нотаріату Чернівецької області заяви про прийняття спадщини, яка відрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . 

Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. 
Ухвалою Хотинського районного суду від 12 січня 2026 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. 
Ухвалою суду від 03.02.2026 копотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено. Підготовче судове засідання по даній цивільній справі відкладено. 
18.02.2026 на адресу суду від нотаріуса надійшли матеріали спадкової справи №80/2025, заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Ухвалою суду від 26.02.2026 клопотання представника позивача ОСОБА_4 – задоволено, залучено до участі у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади м. Хотин в особі Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якості співвідповідача: ОСОБА_2 . 
Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 17 березня 2025 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду від його представника - адвоката Черней В.П. надійшла заява в якій просить розгляд справи проводити у його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити. 
Представник відповідача - Територіальної громади м. Хотин в особі Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, надав заяву до суду від 01.04.2026, в якій не заперечує проти позову, розгляд справи просить проводити у відсутності представника міської ради.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду надіслав заяву в якій позов визнає, не заперечує щодо його задоволення, розгляд справи просить проводити у його відсутності.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін по наявним в справі матеріалам.

Фактичні обставини встановлені судом.
Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, та заяви сторін, які наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. 
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Так, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 24 січня 2017 року. 
Як вбачається із копії заповіту, посвідченого 11.02.2014 секретарем Анадольської сільської ради Хотинського район Максимчук О.В., зареєстрований в реєстрі №59, ОСОБА_3 на випадок смерті заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 земельну ділянку розміром 0,26 га (кадастровий номер 7325082000:02:004:0277), що розташована на території Анадольської сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.
08 грудня 2025 року постановою за № 110/02-14/61/2017 приватним нотаріусом Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловською І.Ю. було відмовлено ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для прийняття спадщини.
З копії Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №769976 від 02.08.2006, встановлено, що ОСОБА_3 є власником земельної ділянки площею 0,26 га (кадастровий номер 7325082000:02:004:0277). 
Судом з копії спадкової справи № 61/2017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 встановлено, що 10.03.2017 ОСОБА_2 , 08.07.1968 звернувся до приватного нотаріуса Дністровського районного нотаріального округу Чернівецької області Масловської І.Ю. з заявою про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_3 . 
Відповідно до довідки Хотинської міської ради Чернівецької області від 30.11.2020, покійна ОСОБА_3 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається із копії заповіту, посвідченого 10.08.2011 секретарем Анадольської сільської ради Хотинського район Бойко О.В., зареєстрований в реєстрі №32, ОСОБА_3 на випадок смерті заповіла ОСОБА_2 , земельну ділянку відповідно до державного акту на право власності ЯБ №769975.
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, ОСОБА_2 отримав спадщину за заповітом земельну ділянку розміром 1,66 га (кадастровий номер 7325082000:02:001:0080), що розташована на території Анадольської сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала ОСОБА_3 на підставі державного акту на право власності ЯБ №769975. 

Застосовані норми права. Мотиви та висновки суду.
Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 
На підставі ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
За правилами ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За правилами ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19) та інших.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
Згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача.
Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.
Тобто, складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно.
З приводу наведених мотивів Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23, провадження № 14- 50цс24 дійшла переконання про наявність підстав для відступу від загального правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс 17, про те, що «необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини», шляхом конкретизації, зазначивши таке:
-необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, втім це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування: незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини, тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування).
Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , як на підставу своїх порушених прав, зазначав, що строк для подання заяви про прийняття ним спадщини пропущений з поважної причини, так як він не був обізнаний про наявність заповіту, складеного на його ім`я, а тому не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.
Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини у зв`язку необізнаністю про наявність заповіту, та судом приймається це як поважна причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. 
Суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , оскільки він не проживав з останньою, та тривалий час не спілкувався з покійною, не є спадкоємцем за законом, про існування заповіту випадково дізнався вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 28 травня 2021 року у справі N 688/106/20, від 17.12.21 р. у справі № 315/368/19.
Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи.
Суд враховує доводи позивача про те, що про наявність заповіту йому стало відомо після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Будь-яких доказів того, що позивач був обізнаний про наявність заповіту, матеріали справи не містять. 
Таким чином, дослідивши отримані докази, та оцінивши їх в сукупності, надані в силу положень ст.81 ЦПК України, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем обставини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини є поважними, враховуючи що нічиї права та інтереси не порушуються, інших спадкоємців, які б претендували на спадкове майно немає, а тому позов підлягає задоволенню і позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
За встановленого, суд вважає зазначені та підтверджені причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та вважає необхідним надати позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини тривалістю у два місяці.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 16, 328, 1216-1218, 1220,1267, 1268, 1273, 1297 ЦК України, ст. ст. 19, 60, 76-81, 200, 206, 247, 263-265, 354, 355 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до відповідачів: Територіальної громади м. Хотин в особі Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , жителю с. Каплівка Дністровського району Чернівецької області, додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Хотин, Дністровського району Чернівецької області, терміном два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили. 
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 .
Відповідач: 
Територіальна громада м. Хотин, в особі Хотинської міської ради Дністровського району Чернівецької області, адреса місця знаходження: м. Хотин, вул. Кобилянської, 2а, Дністровського району Чернівецької області, код ЄДРПОУ: 04062205. 
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_3 . 
Повний текст судового рішення виготовлено 08 квітня 2026 року.

Суддя: 	Р. А. АХМЕДОВ