ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
01.04.2026	Справа № 910/12285/25	

Господарський суд міста Києва у складі судді Нечая О.В., за участю секретаря судового засідання Будніка П.О., розглянувши у загальному позовному провадженні матеріали справи № 910/12285/25
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аларіма" (Україна, 04209, м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 2а; ідентифікаційний код: 43690533)
до Державного підприємства "Сетам" (Україна, 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6; ідентифікаційний код: 39958500)
за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 
1) приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича (Україна, 79013, м. Львів, вул. Грабовського, буд. 11, оф. 104)
2) ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 )
про визнання недійсним електронного аукціону та зобов`язання повернути гарантійний внесок в сумі 1 002 950,00 грн 

Представники учасників справи: 
від позивача: Ратич Х.О., ордер ВС №1446595;
від відповідача: не з`явився;
від третьої особи-1: Кусий А.В., ордер ВС №1409591;
від третьої особи-2: Поліщук С.В., ордер АА №1588979.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Аларіма" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства "Сетам" (далі - відповідач), в якій просить суд:
- визнати електронний аукціон від 08.09.2025 за лотом № 583445 (аукціон № 578811), проведений Державним підприємством "Сетам", таким, що не відбувся;
- зобов`язати Державне підприємство "Сетам" повернути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аларіма" сплачений гарантійний внесок в сумі 1002950,00 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.10.2025 вказану позовну заяву було залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків - протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали.
09.10.2025 представником позивача сформовано в системі "Електронний суд" заяву про усунення недоліків позовної заяви з додатками, яка 09.10.2025 зареєстрована в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду".
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.10.2025 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/12285/25, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, залучено приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького Ігоря Мироновича та ОСОБА_1 до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, підготовче засідання призначено на 19.11.2025.
23.10.2025 представником приватного виконавця сформовано в системі "Електронний суд" пояснення щодо позову, які 23.10.2025 зареєстровані в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
30.10.2025 представником ОСОБА_1 сформовано в системі "Електронний суд" пояснення щодо позову, які 30.10.2025 зареєстровані в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
30.10.2025 представником відповідача сформовано в системі "Електронний суд" відзив на позовну заяву, який 31.10.2025 зареєстрований в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
05.11.2025 представником позивача сформовано в системі "Електронний суд" заперечення на пояснення приватного виконавця щодо позову та відповідь на відзив, які 06.11.2025 зареєстровані в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
14.11.2025 представником позивача сформовано в системі "Електронний суд" заяву про зміну предмету позову, яка 14.11.2025 зареєстрована в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
19.11.2025 представником позивача сформовано в системі "Електронний суд" клопотання про долучення доказів, яке 19.11.2025 зареєстроване в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
У підготовче засідання 19.11.2025 з`явились представники позивача та приватного виконавця, представники інших учасників справи не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання учасники справи були повідомлені належним чином, явка представників учасників справи обов`язковою судом не визнавалась, проте від ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без участі її представника.
У підготовчому засіданні 19.11.2025 судом було прийнято до розгляду заяву про зміну предмету позову, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення позивача на пояснення приватного виконавця, пояснення третіх осіб щодо позову, долучено до матеріалів справи докази позивача, оголошено перерву до 10.12.2025.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.11.2025, в порядку статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи було повідомлено про те, що підготовче засідання у справі № 910/12285/25 призначено на 10.12.2025.
09.12.2025 представником приватного виконавця сформовано в системі "Електронний суд" клопотання про долучення доказів, яке 09.12.2025 зареєстроване в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
10.12.2025 представником позивача сформовано в системі "Електронний суд" заяву про долучення доказів, яка 10.12.2025 зареєстрована в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
У підготовче засідання 10.12.2025 з`явились представники позивача та приватного виконавця, представники інших учасників справи не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання учасники справи були повідомлені належним чином, явка представників учасників справи обов`язковою судом не визнавалась.
У підготовчому засіданні 10.12.2025 судом було долучено до матеріалів справи докази позивача та приватного виконавця, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, оголошено перерву до 28.01.2026.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.12.2025, в порядку статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України, учасників справи було повідомлено про те, що підготовче засідання у справі № 910/12285/25 призначено на 28.01.2026.
У підготовче засідання 28.01.2026 з`явились представники позивача та третіх осіб, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання відповідач був повідомлений належним чином, явка представників учасників справи обов`язковою судом не визнавалась.
У підготовчому засіданні 28.01.2026 судом було оголошено перерву до 11.02.2026. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.01.2026, в порядку статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України, відповідача було повідомлено про те, що підготовче засідання у справі № 910/12285/25 призначено на 11.02.2026.
10.02.2026 представником приватного виконавця сформовано в системі "Електронний суд" клопотання про долучення доказів, яке 10.02.2026 зареєстроване в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
10.02.2026 представником ОСОБА_1 сформовано в системі "Електронний суд" клопотання про долучення доказів, яке 11.02.2026 зареєстроване в автоматизованій системі "Діловодство спеціалізованого суду". 
У підготовче засідання 11.02.2026 з`явились представники позивача та третіх осіб, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання відповідач був повідомлений належним чином, явка представників учасників справи обов`язковою судом не визнавалась.
У підготовчому засіданні 11.02.2026 судом було долучено до матеріалів справи докази третіх осіб, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11.03.2026.
У судове засідання 11.03.2026 з`явились представники позивача та третіх осіб, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання відповідач був повідомлений належним чином, явка представників учасників справи обов`язковою судом не визнавалась, від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
У судовому засіданні 11.03.2026 судом оголошено перерву до 01.04.2026.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2026, в порядку статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України, відповідача було повідомлено про те, що судове засідання у справі № 910/12285/25 призначено на 01.04.2026.
У судове засідання 01.04.2026 з`явились представники позивача та третіх осіб, представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання відповідач був повідомлений належним чином, явка представників учасників справи обов`язковою судом не визнавалась.
Представник позивача надала суду усні пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримала.
Представник третьої особи-1 надав суду усні пояснення по суті спору, проти задоволення позову заперечував.
Представник третьої особи-2 надав суду усні пояснення по суті спору, позовні вимоги підтримав.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників учасників справи, суд 

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Галицького районного суду міста Львова від 22.10.2024 у справі №461/3008/24, з урахуванням ухвали Галицького районного суду міста Львова від 31.01.2025 про виправлення описки, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму боргу в розмірі 13000152,22 грн за договором позики від 12.02.2016, зареєстрованим у реєстрі за № 250, та договором про внесення змін до договору позики від 23.06.2018, зареєстрованими в реєстрі за № 1347, посвідчених приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Сиротяком Ю. Р.
У рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 звернуто стягнення на предмет іпотеки - нерухоме майно - нежитлові приміщення адміністративного будинку, загальною площею 128,5 кв. м., а саме: нежитлові підвальні приміщення та приміщення першого поверху, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , які належать на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору дарування, посвідченого 13.06.2015 приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Тимків І. М., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 657783446101, в рахунок погашення за договором позики від 12.02.2016, зареєстрованим в реєстрі за № 250, та договором про внесення змін до договору позики від 23.06.2018, зареєстрованим в реєстрі за № 1347, посвідченими приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Сиротяком Ю. Р., заборгованості у розмірі 13 000 152,22 грн, шляхом продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору в розмірі 12 590,01 грн. У решті позовних вимог відмовлено.
Постановою Львівського апеляційного суду від 25.06.2025 у справі №461/3008/24 апеляційні скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_1 задоволено частково.
Рішення Галицького районного суду міста Львова від 22.10.2024 змінено шляхом викладу другого, третього та четвертого абзаців резолютивної частини рішення в наступній редакції:
"Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 14 334 872,17 грн боргу за Договором позики від 12.02.2016 та Договором про внесення змін до Договору позики від 23.06.2018, посвідчених приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Сиротяком Ю. Р. в реєстрі за №250 і №1347 відповідно, що складається з:
- 8 021 999,59 грн - основна сума боргу за договором позики;
- 1 424 536,75 грн - прострочені проценти за ставкою 20 % за користування позикою за період від 12.02.2016 до 23.06.2018;
- 3 727 482,54 грн - прострочені проценти за ставкою 10 % за користування позикою за період від 23.06.2018 до 12.02.2023;
- 1 160 853,29 грн - інфляційні втрати, нараховані на проценти за користування позикою, за період від 12.03.2016 до 24.02.2022.
В рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 у розмірі 14 334 872,17 грн звернути стягнення на предмет іпотеки - нежитлові приміщення адміністративного будинку загальною площею 128,5 кв. м., а саме: нежитлові підвальні приміщення та приміщення 1-го поверху будинку АДРЕСА_2 , які на підставі Договору дарування, посвідченого 13.06.2015 приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Тимків І. М., реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна 657783446101, належать на праві власності ОСОБА_1 , шляхом продажу цього предмета іпотеки на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження відповідно до Закону України "Про виконавче провадження", за початковою ціною на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій у межах процедури виконавчого провадження відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 34 633,19 грн в якості різниці судових витрат, які понесли сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М. від 18.07.2025 за виконавчим листом від 18.07.2025 № 461/3008/24 було відкрито виконавче провадження № НОМЕР_3, в межах якого приватний виконавець звернув стягнення на предмет іпотеки. 
На офіційному веб-сайті Державного підприємства "Сетам" за посиланням https://setam.net.ua/auction/578811 було оприлюднено інформацію про проведення 08.09.2025 електронного аукціону № 578811 (лот № 583445) з реалізації арештованого майна боржника у виконавчому провадженні. Предметом продажу визначено нежитлове приміщення адміністративного будинку загальною площею 128,5 кв. м, розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . Стартова ціна реалізації становила 20 059 000,00 грн; розмір гарантійного внеску - 1 002 950,00 грн; строки проведення аукціону - з 09:00 до 18:05 08.09.2025. Організатором аукціону виступало ДП "Сетам", відповідальною посадовою особою у виконавчому провадженні - приватний виконавець Білецький І.М.
Ухвалою Верховного Суду від 05.08.2025 відкрито касаційне провадження у справі №461/3008/24, витребувано матеріали цивільної справи та надано строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.
Ухвалою Верховного Суду від 08.09.2025 у справі №461/3008/24 клопотання ОСОБА_1 про зупинення виконання оскаржуваних судових рішень задоволено. Зупинено виконання рішення Галицького районного суду м. Львова від 22.10.2024 та постанови Львівського апеляційного суду від 25.06.2025 у справі №461/3008/24 в частині звернення стягнення на предмет іпотеки до закінчення їхнього перегляду у касаційному порядку.
За результатами аукціону системою ДП "Сетам" було автоматично сформовано протокол №645814 проведення електронних торгів по лоту №583445 від 08.09.2025, яким ТОВ "Аларіма" визначено переможцем із ціновою пропозицією 20 059 000,00 грн.
Водночас, зважаючи на постановлення Верховним Судом ухвали від 08.09.2025 у справі №461/3008/24, позивач відмовився від підписання протоколу проведення електронних торгів та від внесення плати за лот.
Постановою приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М. від 11.09.2025 у виконавчому провадженні НОМЕР_2, на підставі ухвали Верховного Суду від 08.09.2025 у справі №461/3008/24, було зупинено виконання рішення Галицького районного суду міста Львова від 22.10.2024 у справі №461/3008/24 в частині звернення стягнення на предмет іпотеки.
19.09.2025 приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Білецьким І.М. сформовано Лист №17582631194 про несплату ТОВ "Аларіма" за лот №583445, який направлено ДП "Сетам".
19.09.2025 ДП "Сетам" було сформовано Протокол № 646402 проведення електронного аукціону (торгів), зі змісту якого вбачається, що торги за лотом № 583445 не відбулися на підставі відмови від сплати належної грошової суми.
Позивач зазначає, що протокол №645814 не був підписаний представником ТОВ "Аларіма", оскільки на момент його формування вже діяла ухвала Верховного Суду від 08.09.2025 у справі №461/3008/24 про зупинення виконання судових рішень та заборону реалізації предмета іпотеки.
Натомість, позивач вважає, що відповідач, як організатор електронних торгів, зобов`язаний був припинити проведення аукціону, а утримання гарантійного внеску учасника аукціону в таких умовах є безпідставним, суперечить чинному законодавству та порушує майнові права позивача.
З огляду на порушення відповідачем та третьою особою-1 порядку реалізації предмета іпотеки, позивач звернувся до суду з цим позовом та, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, просить визнати недійсним електронний аукціон від 08.09.2025 за лотом №583445 (аукціон № 578811), проведений Державним підприємством "Сетам", та зобов`язати Державне підприємство "Сетам" повернути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аларіма" сплачений гарантійний внесок в сумі 1 002 950,00 грн.
Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.
Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.
Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 650 Цивільного кодексу України особливості укладення договорів на організованих ринках капіталу, організованих товарних ринках, аукціонах (публічних торгах), конкурсах тощо встановлюються відповідними актами законодавства.
Згідно з ч. 4 ст. 61 Закону України "Про виконавче провадження" порядок реалізації майна, зазначеного у ч. 8 ст. 56 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством фінансів України за погодженням з Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, а іншого майна - Міністерством юстиції України.
Порядком реалізації арештованого майна затверджений наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 (далі - Порядок).
Відповідно до статті 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Згідно з положеннями ст. 658 Цивільного кодексу України право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення.
Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення у покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів.
Відтак, процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом укладання договору купівлі-продажу.
Водночас, зі змісту ст. ст. 655, 658 ЦК України, п.п. 4, 5 розділу X Порядку вбачається, що набуття майна за результатами електронних торгів є договором купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є організатор електронних торгів, який укладає договір, та державна виконавча служба або приватний виконавець, які виконують договір у частині передання права власності на майно покупцю. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів.
Організатор електронних торгів пропонує майно для продажу шляхом розміщення інформаційного повідомлення про електронні торги, в якому визначається це майно (п.п. 3-10 розділу ІІІ Порядку). Тим самим організатор визначає одну з умов майбутнього договору купівлі-продажу - майно, яке продається організатором. Отже, до початку торгів як продавцю, так і потенційним покупцям (учасникам торгів) відомі всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця. 
Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 200/606/18.
Учасники електронних торгів висувають свої цінові пропозиції (оферти) щодо лота. Переможцем електронного аукціону визнається учасник, від якого на момент завершення електронного аукціону надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу аукціону або через особливу ставку). Прийняття пропозиції (акцепт) учасника, який запропонував найвищу ціну, здійснюється автоматично засобами системи реалізації майна, шляхом формування протоколу (п.п. 2, 4 розділу V, п. 1 розділу VIII Порядку).
Згідно з ст. 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Таким чином, за наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції.
Протокол електронних торгів підписується організатором (п. 2 розділу VIII Порядку) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене.
Укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку. Покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до п. 1 р. X Порядку. 
Отже, процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги (аналогічні висновки викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 у справі № 438/610/14-ц та від 22.06.2021 у справі № 200/606/18).
Згідно з п. п. 4 та 6 розділу Х Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати податку на додану вартість та винагороди за організацію та проведення електронного аукціону) на підставі протоколу про проведення електронного аукціону та платіжного документа, що підтверджує сплату податку на додану вартість та додаткової винагороди за організацію та проведення електронного аукціону (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведений електронний аукціон. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведений електронний аукціон у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.
Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.
Відповідно до п.п. 8 розділу Х Порядку акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.
Виходячи з аналізу наведених норм чинного законодавства та враховуючи правову природу процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуте стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, тобто є правочином.
Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку. 
Аналогічні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 910/856/17, а також у постановах Верховного Суду від 24.01.2018 у справі № 910/8052/17, від 24.05.2018 у справі № 922/3537/17, від 31.07.2019 від 910/8302/18, від 29.08.2019 у справі № 212/12256/14-ц, від 20.11.2019 у справі № 925/796/18.
Відповідно до частини 1 статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення.
Згідно з ст. 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.
Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним (частина 5 статті 203 Цивільного кодексу України).
Згідно зі статтею 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Частинами 1 - 3, 5 статті 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Водночас, судом встановлено, що за наслідками проведення електронних торгів за лотом №583445 19.09.2025 ДП "Сетам" було сформовано Протокол № 646402 проведення електронного аукціону (торгів), яким встановлено, що торги за лотом не відбулися на підставі відмови переможця від сплати належної грошової суми.
Оскільки акт про проведені електронні торги не був складений, правочин з продажу майна не є укладеним, що виключає можливість визнання електронного аукціону від 08.09.2025 за лотом № 583445 (аукціон № 578811) недійсним.
Суд звертає увагу позивача, що обраний ним спосіб захисту, в разі задоволення позову в цій частині, не забезпечить поновлення його порушеного права, а також не вплине на права та обов`язки інших осіб.
Відповідно пункту 2 розділу IV Порядку для участі в електронних торгах (торгах за фіксованою ціною) учасник проходить процедуру реєстрації на веб-сайті, подає заявку на участь в електронних торгах за кожним лотом окремо, сплачує гарантійний внесок на рахунок організатора та виконує інші вимоги, визначені цим Порядком. Гарантійний внесок вважається сплаченим з моменту зарахування його на рахунок організатора.
Гарантійним внеском є грошова сума, зарахована на рахунок організатора електронних аукціонів, яку за одним лотом сплачує учасник електронного аукціону, крім випадків, передбачених цим Порядком, у розмірі 5%, ураховуючи стартову ціну лота, та яка є завдатком зі сплати винагороди за організацію та проведення електронного аукціону (пункт 1 розділу I Порядку).
Гарантійний внесок є способом забезпечення зобов`язань за результатами електронних торгів, має на меті стимулювати переможця аукціону до належного виконання своїх зобов`язань з повного розрахунку за відповідні активи (майно) та до укладення договору їх купівлі-продажу.
Згідно з абзацом першим пункту 2 розділу X Порядку гарантійний внесок переможця електронного аукціону зараховується до ціни продажу в рахунок сплати винагороди за організацію та проведення електронного аукціону, крім різниці між сумою гарантійного внеску та сумою винагороди за організацію та проведення електронного аукціону, якщо майно реалізовано за ціною, нижчою від стартової, яка повертається переможцю протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронного аукціону за придбане майно. Іншим учасникам внесена сума гарантійного внеску повертається протягом трьох робочих днів після отримання від виконавця повідомлення про повний розрахунок переможця електронного аукціону за придбане майно.
Якщо електронний аукціон не відбувся або майно знято з реалізації відповідно до пункту 5 розділу XI цього Порядку, гарантійний внесок підлягає поверненню учасникам цього електронного аукціону протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем визнання електронного аукціону таким, що не відбувся, за винятком випадків, передбачених пунктом 3 цього розділу (абзац 2 пункту 2 розділу X Порядку).
Пунктом 3 розділу X Порядку встановлено, що гарантійний внесок не повертається учаснику, який був визнаний переможцем електронного аукціону, але не вніс усієї належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 цього розділу.
Судом встановлено, що за результатами проведення електронного аукціону позивач був визнаний переможцем торгів за лотом №583445, однак відмовився від внесення плати за лот, з огляду на діючу на момент проведення торгів заборону реалізації предмета торгів.
Так, ухвалою Верховного Суду від 08.09.2025 у справі №461/3008/24 зупинено виконання рішення Галицького районного суду м. Львова від 22.10.2024 та постанови Львівського апеляційного суду від 25.06.2025 у справі №461/3008/24 в частині звернення стягнення на предмет іпотеки до закінчення їхнього перегляду у касаційному порядку. Вказана ухвала набрала законної сили 08.09.2025.
Задовольняючи частково клопотання ОСОБА_1, Верховний Суд зазначив про доцільність зупинення виконання рішення Галицького районного суду міста Львова від 22.10.2024 та постанови Львівського апеляційного суду від 25.06.2025 саме в частині звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом його продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, до закінчення перегляду судових рішень у касаційному порядку.
При цьому, 11.09.2025 приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Білецький І.М. у виконавчому провадженні НОМЕР_2 зупинив виконання рішення Галицького районного суду міста Львова від 22.10.2024 у справі №461/3008/24 в частині звернення стягнення на предмет іпотеки.
Однак, проведення електронного аукціону, незважаючи на наявну заборону реалізації предмета іпотеки, не було зупинене. 
Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. При цьому практикою ЄСПЛ розроблено концепцію "легітимних (обґрунтованих) очікувань" у світлі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (п. 43 рішення у справі "Пономарьов проти України"). Доктринально характеристика очікувань як легітимних поєднує у собі: 1) їх законність, яка зумовлена реалізацією особою належного їй суб`єктивного права, 2) їх обґрунтованість, тобто зумовлену законом раціональність сподівань учасників суспільних відносин.
Легітимні очікування безпосередньо випливають із конституційної норми - частини 2 статті 19 Конституції України, за якою органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Захист за статтею 1 Першого протоколу до Конвенції поширюється на випадки, коли особа має право заявити вимоги щодо відповідної власності, а не на захист права набути таку власність у майбутньому. Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ поняття "майно" у частині 1 статті 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, яке не обмежується правом власності на речі матеріального світу та не залежить від формальної класифікації, прийнятої у національному законодавстві. Деякі інші права й інтереси, що становлять активи, теж можуть розглядатися як "майнові права", а отже, як "майно" за певних обставин захистом статті 1 Першого протоколу до Конвенції може користуватися легітимне очікування успішної реалізації майнових прав (право вимоги).
Особа, яка має майновий інтерес, може розглядатись як така, що має "легітимне очікування" успішної реалізації її права вимоги у сенсі статті 1 Першого протоколу до Конвенції, коли для цього інтересу є достатні підстави у національному законодавстві. Останнє повинно давати змогу чітко визначити конкретний майновий інтерес особи, який, наприклад, має бути передбаченим у відповідних нормативних приписах або підтвердженим в іншому правовому акті, зокрема у судовому рішенні (див. для порівняння mutatis mutandis ухвали ЄСПЛ щодо прийнятності від 02.07.2002 у справі "Гайдук та інші проти України" (Gayduk and Others v. Ukraine), заяви №45526/99 та інші).
Очікування не буде легітимним, коли є спір щодо правильності тлумачення та застосування національного законодавства, і доводи заявника відхиляє національний суд (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі «Копецький проти Словаччини»).
Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів за плату.
Судом встановлено, що позивач розпочав реалізацію свого права на придбання майна шляхом участі в електронному аукціоні за лотом №583445 та мав легітимні очікування на задоволення своїх потреб шляхом придбання цього лота.
Водночас, до завершення процедури реалізації майна, судом було встановлено заборону його реалізації шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, до закінчення перегляду судових рішень у касаційному порядку.
Тобто, об`єктивні перешкоди у набутті позивачем права власності на вказане майно виникли після реалізації ним свого права на участь в електронному аукціоні та після сплати ним гарантійного внеску. 
Зважаючи на існування прямої заборони реалізації майна на електронному аукціоні, завершення вже розпочатих торгів прямо суперечить ухвалі Верховного Суду від 08.09.2025 у справі №461/3008/24.
Натомість, сплата визначеної вартості майна, в даному випадку, не гарантує позивачеві реалізацію права на придбання майна, а також створює перешкоди у подальшій реєстрації та реалізації права власності на нерухоме майно.
Позивач заявляє вимогу про повернення сплаченого ним гарантійного внеску за учать у торгах, на яких реалізовувалось майно, що не могло бути реалізованим.
Гарантійний внесок, виступаючи як засіб платежу щодо послуг організатора аукціону, водночас має на меті стимулювати переможця аукціону до належного виконання своїх зобов`язань з повного розрахунку за відповідні активи (майно) та до укладення договору купівлі-продажу.
Відповідно до абз. 16 п. 1 розділу Х Порядку у разі зупинення електронного аукціону (за винятком зупинення через наявність технічних підстав) після завершення електронного аукціону переможець має право відмовитись від сплати за придбане на електронному аукціоні майно. У такому випадку йому повертається гарантійний внесок.
Підставою для зупинення електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною) є: рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України "Про виконавче провадження" (п. 2 розділу ХІ Порядку).
Враховуючи зміст ухвали Верховного Суду від 08.09.2025 у справі №461/3008/24 та постанови приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Білецького І.М. від 11.09.2025 у виконавчому провадженні НОМЕР_2, оскільки виконання рішення суду в частині звернення стягнення на предмет іпотеки було зупинене після початку процедури торгів, позивач не міг очікувати безперешкодного набуття права власності на предмет торгів. 
До спірних правовідносин має бути застосований підхід "легітимних очікувань", оскільки позивач мав намір придбати майно, реалізацію якого було зупинено після початку торгів, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позивачеві сплаченого ним гарантійного внеску.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). 
Частинами 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на вищевикладене, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, судом встановлено обґрунтованість заявленого позову в частині вимоги про повернення відповідачем позивачеві гарантійного внеску в розмірі 1 002 950,00 грн.
Судові витрати позивача по сплаті судового збору, відповідно до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог в сумі 15 044,25 грн. Решта сплаченого судового збору в розмірі 3 028,00 грн залишається за позивачем.
Керуючись статтями 129, 233, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.
2. Зобов`язати Державне підприємство "Сетам" (Україна, 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6; ідентифікаційний код: 39958500) повернути Товариству з обмеженою відповідальністю "Аларіма" (Україна, 04209, м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 2а; ідентифікаційний код: 43690533) гарантійний внесок у розмірі 1002950 (один мільйон дві тисячі дев`ятсот п`ятдесят) грн 00 коп.
3. Стягнути з Державного підприємства "Сетам" (Україна, 01001, м. Київ, вул. Стрілецька, буд. 4-6; ідентифікаційний код: 39958500) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Аларіма" (Україна, 04209, м. Київ, вул. Героїв Дніпра, буд. 2а; ідентифікаційний код: 43690533) витрати по сплаті судового збору в розмірі 15044 (п`ятнадцять тисяч сорок чотири) грн 25 коп.
4. В іншій частині позову відмовити.
5. Витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028,00 грн покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 13.04.2026.

Суддя О.В. Нечай