Справа № 761/34651/25
Провадження № 2/761/3657/2026
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)

12 лютого 2026 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Юзькової О.Л.,
при секретарі Кочур Л.В.,
розглянувши в судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1  звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи вимоги наступним. 08.06.2018 між позивачем та відповідачем укладено шлюб.. Від шлюбу сторони мають сина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спільне життя між подружжями поступово погіршувалось, в кінцевому результаті призвело до остаточного припинення шлюбних відносин. Представник позивача зазначає, що позивач більше шести років не проживає з відповідачем, спільне господарство не ведеться, примирення не є можливим. Подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, оскільки такий шлюб носить виключно формальний характер. За таких обставин позивач просить розірвати шлюб, укладений з ОСОБА_2 .
Провадження в справі відкрито 26.09.2025, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач в судове засідання не з`явилась, матеріали справи містять заяву про розгляд спраи без участі ОСОБА_1 та її представника та за прохання за наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 223 ЦПК України ухвалити заочне рішення. 
Відповідач повідомлений належним чином про день та час розгляду справи в судове засідання не з`явився. Заяв та клопотань від нього адресу суду не надходило. Правом на подачу відзиву ОСОБА_2 не скористався.
За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223, 280 ЦПК України, за згодою сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Встановлено, що 08 червня 2018 року Дніпровським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції зареєстровано шлюб, укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис №1111 (копія свідоцтва наявна в матеріалах справи).
Після реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище - « ОСОБА_2 ».
Від шлюбу подружжя має неповнолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія свідоцтва про народження долучена до матеріалів справи). 
Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.
Зазначені позивачем обставини не спросовано ОСОБА_2 . 
Під час розгляду справи не було встановлено обставин, які б свідчили про спільне проживання сторін, ведення спільного господарства.
Доказів, які свідчили б про можливість примирення позивача та відповідача в ході розгляду справи також отримано не було.
Також не було отримано доказів, які б свідчили про те, що розірвання шлюбу буде суперечити інтересам сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.
Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам позивача.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище в зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Разом з тим, питання щодо залишення ОСОБА_1 прізвища отриманого при реєстрації шлюбу чи відновлення дошлюбного прізвища не вирішувалось, оскільки розгляд справи відбувався за відсутності позивача та з огляду на те, що матеріали справи не містять відповідної заяви.
Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.
Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.
Шлюб укладений між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 08 червня 2018 року Дніпровським районним у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції, актовий запис №1111 розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 , остання відома адреса проживання: АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Повний текст рішення суду складено 12 лютого 2026 року.
Суддя: