Справа №:755/23396/25
Провадження №: 2/755/3943/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" березня 2026 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

Головуючого судді -  Хромової О.О.
при секретарі -  Церні В.А.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Дніпровського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
На обгрунтування позовних вимог зазначила, що 23 липня 2015 року між сторонами укладено шлюб, після державної реєстрації позивач змінила прізвище на « ОСОБА_3 ». Від шлюбу мають спільну дитину - дочку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Однак, у зв`язку із різними поглядами на життя, стосунки між сторонами погіршилися, сторони намагалися зберегти відносини, проте, після народження спільної дитини конфлікти поглибилися. Спроби відновити сімейні відносини були марними, сторони повністю втратили почуття любові, взаєморозуміння та турботи один до одного. Фактично шлюбні відносини припинено з квітня 2025 року, припинили вести спільне господарство, висловлювати почуття любові, турбуватися один про одного. Шлюб носить формальний характер, збереження шлюбу суперечить інтерсам сторін. Спільна дитина проживає з позивачем. Застосування заходів примирення не виправить стан відносин. Основна причина розпаду сім`ї - відсутність між сторонами взаєморозуміння, довіри та почуттів, відсутність спільних інтересів, різні погляди на життя, втрата почуття любові та поваги.
З огляду на викладене, шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 23 липня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 1621, просила розірвати та стягнути з відповідача судові витрати.
В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.
Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 08 грудня 2025 року відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначено судове засідання на 20 січня 2026 року на 10 год. 20 хв. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки.
20 січня 2026 року сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. 16 січня 2026 року (вхід. № ЕП-431) до суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про відкладення розгляду справи, у зв`язку із неможливістю прибути у судове засідання. Наступне судове засідання призначено на 17 лютого 2026 року на 10 год. 10 хв.
17 лютого 2026 року сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. 17 лютого 2026 року (вхід. від 19 лютого 2026 року № 8343) представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Самойленко А.М., подав до суд заяву про відкладення судового засідання, у зв`язку із необхідністю ознайомлення з матеріалами справи представником. Наступне судове засідання призначено на 12 березня 2026 року на 14 год. 00 хв.
12 березня 2026 року (вхід. № 13666) представник відповідача ОСОБА_2 - адвокат Самойленко А.М., подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку із його неможливістю прибути у судове засідання через зайнятість в іншій справі.
Протокольною ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 березня 2026 року у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи відмовлено за необґрунтованістю, з урахуванням явки учасників справи, наданих сторонами пояснень, зокрема, категоричних заперечень позивача щодо поданого клопотання, та категорії справи. 
12 березня 2026 року у судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, строк на примирення просила не надавати, збереження шлюбу вважає неможливим.
Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні 12 березня 2026 року проти задоволення позову заперечував, доводів на обґрунтування заперечень щодо розірвання шлюбу не зазначив, правом на подання відзиву чи клопотання по надання сторонам строку на примирення не скористався. 
Дослідивши матеріали справи, вислухавши сторін, суд встановив такі фактичні обставини і відповідні їм правовідносини та дійшов таких висновків.
Відповідно до повторного свідоцтва про шлюб від 11 жовтня 2025 року серії НОМЕР_1 , виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, 23 липня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 23 липня 2015 року складено відповідний актовий запис № 1621. Прізвище чоловіка після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_3 », дружини - « ОСОБА_3 ».
З повторного свідоцтва про народження від 11 жовтня 2025 року серії НОМЕР_2 , виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_4 , про що 23 жовтня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис
№ 3464. Батьками зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .
Відповідно до статті 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки.
Згідно з частиною першою статті 21 Сімейного Кодексу України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до положень статті 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
За змістом положень частини другої статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.
Дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім`ї за свою поведінку в ній (стаття 55 Сімейного кодексу України).
Частиною третьою статті 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.
За правилом частини другої статті 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
Відповідно до частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно із частиною другою статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно із статтею 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.
Проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Відповідно до пункту 10,11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 « Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов`язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є не можливим.
З`ясувавши дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховуючи, що сторони не підтримують шлюбно-сімейні відносини, спільного господарства не ведуть, разом не проживають, суд дійшов висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підлягає розірванню, оскільки існує формально, подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача.
Клопотань про надання строку для примирення сторони не заявляли, правом на подання відзиву відповідач та його представник не скористалися.
Крім того, суд не має права примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків та можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України, тому позов підлягає задоволенню.
Згідно із статтями 114, 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно із статтею 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно із статтею 141 ЦПК України у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати підлягають стягненню з відповідача.
Витрати на сплату судового збору підтверджено квитанцією від 28 жовтня 2025 року на суму 1 211,20 грн.
Таким чином, у зв`язку із задоволенням позову з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір в сумі 1 211,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, статтями 24, 55, 56, 110, 112, 114 Сімейного кодексу України, статтями 4, 5, 12, 13, 49, 76, 81, 89, 141, 142, 259, 263 - 265, 274, 279, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 23 липня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у місті Києві, за актовим записом № 61621, - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211,20 грн (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 , адреса проживання внутрішньо переміщеної особи:
 АДРЕСА_1 . 
Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою:
 АДРЕСА_2 .
Повний текст рішення виготовлено 23 березня 2026 року, після закінчення періоду тимчасової непрацездатності судді Хромової О.О.

Суддя            О.О. Хромова