РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця
24 квітня 2026 р.  Справа № 120/15288/25

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вища кваліфікаційно - дисциплінарна комісія адвокатури та Головне слідче управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення КДКА Вінницької області від 23 жовтня 2025 року, яким вирішено притягнути адвоката Криворучко Л. С. (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 24 листопада 2011 року № 4676/10, видане Київською обласною КДКА) до дисциплінарної відповідальності і застосування до неї дисциплінарного стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що оскаржуване рішення відповідача є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийняте упереджено та на підставі неналежних доказів (відсутні докази, які свідчать про систематичне порушення Правил адвокатської етики та Присяги адвоката України). Крім того, позивачка звертає увагу на недотримання відповідачем процедури розгляду дисциплінарної скарги, визначеної Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі — Закон № 5076-VI), а саме: КДКА Вінницької області не наділена повноваженнями розглядати дисциплінарні скарги відносно адвоката Криворучко Л. С.; рішення КДКА Вінницької області від 23 жовтня 2025 року прийнято неповноважним складом Комісії; під час розгляду дисциплінарної скарги відповідачем не було забезпечено справедливий та публічний розгляд.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями вказані матеріали передані на розгляд судді Вінницького окружного адміністративного суду Жданкіної Н.В.
Ухвалою суду від 04.11.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Даною ухвалою визначено, що справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (ст. 262 КАС України). Також вказаною ухвалою вирішено залучити до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вищу кваліфікаційно - дисциплінарну комісію адвокатури.
04.11.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачка подала заяву про забезпечення позову, в якій просила вжити заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії індивідуального акту рішення КДКА Вінницької області від 23.10.2025, яким право адвоката Криворучко Л.С. на здійснення адвокатської діяльності (свідоцтво про право заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011) зупинено строком на шість місяців, до набрання законної сили рішенням суду за результатами розгляду справи.
Ухвалою від 05.11.2025 в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.
05.11.2025 до суду надійшли заперечення Вищої КДКА на клопотання про забезпечення позову (після винесення ухвали від 05.11.2025).
07.11.2025 через підсистему "Електронний суд" від позивачки до суду надійшла заява про відвід судді.
Відповідно до ухвали суду від 07.11.2025 заявлений судді Жданкіній Н.В. відвід визнано необґрунтованим.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.11.2025 для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Альчука М.П.
Ухвалою судді Альчука М.А. від 10.11.2025 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Жданкіної Н.В. у справі № 120/15288/25 відмовлено.
17.11.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачкою до суду подано заяву про відвід судді Жданкіній Н.В.
Відповідно до ухвали суду від 18.11.2025 заявлений судді Жданкіній Н.В. відвід визнано необґрунтованим.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.11.2025 для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Віятик Н.В.
Ухвалою судді Віятик Н.В. від 20.11.2025 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Жданкіної Н.В. відмовлено.
Окрім того, 19.11.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачкою подано заяви (вх. №73057 та №73059) про виклик свідків, зокрема, секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва Колесник А.Є.; старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А.; керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. У зв`язку з необхідністю виклику та допиту свідка, справу призначити до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження за участі сторін.
Станом на дату прийняття до провадження адміністративної справи, відповідні заяви про виклик свідків судом не розглянуто.
19.11.2025 через підсистему "Електронний суд" від відповідача надійшла заяву про відвід судді Жданкіній Н.В.
Також, 20.11.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачкою до суду подано заяву про відвід судді Жданкіній Н.В.
20.11.2025 через підсистему "Електронний суд" КДКА Вінницької області подано відзив на адміністративний позов та витребувані ухвалою суду від 04.11.2025 докази. У відзиві відповідач заперечує проти задоволення позовної заяви та зазначає, що скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М., стосовно неправомірної, на його думку, діяльності адвоката Криворучко Л.С. направлена на розгляд КДКА Вінницької області за скерування т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Андрія Місяця вих. №4136 від 07 липня 2025 року на підставі Рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 та № 6 від 28.01.2022. 
Відповідно до рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 КДКА м. Києва вважається несформованою у відповідності до Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисциплінарній палаті КДКА м. Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
Відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 року № 6 “Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних фактів” на Секретаріат Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва покладено обов`язки продовжувати здійснювати передачу до ВКДКА усіх отриманих заяв, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційних справ), заяви (скарги) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, дисциплінарні справи (провадження) та інші заяви/скарги для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.
Вказані рішення не скасовані і є чинними.
Щодо відсутності складу дисциплінарного проступку, то відповідач зазначив, що як вбачається із змісту скарги керівником ГСУ ДБР Олександром Говорущаком порушувалось питання про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за систематичне самоусування від здійснення захисту прав та інтересів підозрюваних при розгляді клопотань слідчим суддею, проведенні органом досудового розслідування слідчих та інших процесуальних дій у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області прийнято до уваги пояснення адвоката Криворучко Л.С. та надані нею докази щодо неможливості участі у судових засіданнях 04, 05, 06 та 09 червня 2025 року з поважних причин, що відображено в оскаржуваному рішенні від 23.10.25 (том ІІІ д.с., аркуш 110, абзац шостий).
Як зазначено в оскаржуваному рішенні (том ІІІ д.с., аркуш 111, абзац шостий), члени ДП КДКА Вінницької області вважають, що за наслідками перевірки та розгляду дисциплінарної справи встановлено факти неналежного виконання адвокатом Криворучко Л.С. своїх професійних обов`язків щодо забезпечення права на захист підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зокрема, 15– 16 травня 2025 року адвокат була відсутня під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , а 29– 30 травня 2025 року – під час проведення слідчих дій, пов`язаних із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 клопотання про продовження строку досудового розслідування. Унаслідок цього підозрювані залишилися без належного захисту та до даної дії були залучені адвокати з системи безоплатної правової допомоги.
Члени палати вбачають склад дисциплінарного проступку в діях адвоката, оскільки приймаючи на себе зобов`язання здійснювати захист особи у кримінальному провадженні адвокат не має права самоусуватися від виконання покладених на нього професійних обов`язків. Така позиція зумовлена тим, що участь захисника у процесі є не лише його професійним правом, а й важливим обов`язком, який прямо випливає з Конституції України та норм кримінального процесуального законодавства.
Принципи Правил адвокатської етики (далі – ПАЕ) під час надання правової допомоги ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , адвокатом ОСОБА_1 не дотримані, а тому члени палати прийшли до висновку про наявність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката.
Під час розгляду справи не встановлено жодних фактів чи об`єктивних даних, які б свідчили про втручання сторони обвинувачення у здійснення адвокатом Криворучко Л.С. своєї професійної діяльності під час надання правової допомоги клієнтам.
У матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що з боку представників сторони обвинувачення мали місце дії чи бездіяльність, спрямовані на перешкоджання або обмеження незалежності адвоката при виконанні нею своїх обов`язків. Не виявлено також фактів тиску, примусу, дискредитації чи створення штучних перешкод у реалізації адвокатом своїх процесуальних прав, гарантованих Законом України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
Наведені у письмових поясненнях твердження про нібито незаконне втручання в діяльність адвоката ОСОБА_1 , не знайшли свого підтвердження.
Відповідач зауважує, що розгляд скарг відноситься до дискреційних повноважень відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, а суд не наділений повноваженнями надавати оцінку професійним якостям та аналізу професійної діяльності адвоката, відносно якого здійснюється відповідне провадження.
Правова оцінка дій відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має надаватись виключно в межах дотримання процедури визначеної Положенням №120.
Щодо порушення процедури розгляду скарги, то відповідач зауважує, що оспорювання дій відповідача на стадії проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок (п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”) та стадії порушення дисциплінарної справи (п. 2 ч. 1 ст. 37 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”) є предметом окремого позову позивача в адміністративній справі № 120/12479/25.
Стосовно доводу про порушення права на захист шляхом не повідомлення захисника Надіч Н.Д., то відповідач вказує, що виклик Позивача на 11 годин 26 вересня 2025 року для розгляду порушеної дисциплінарної справи, у тому числі в режимі відеоконференції із зазначенням посилання для підключення, здійснено КДКА Вінницької області засобами поштового зв`язку та електронною поштою 09 вересня 2025 року. 26.09.2025 на електронну адресу відповідача надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення її участі в засіданні 26.09.2025. КДКА Вінницької області о 09.39 год. 26 вересня 2025 року повторно направлено ОСОБА_1 посилання на відеоконференцію, що підтверджується паперовою копією знімка екрана комп`ютера. 26 вересня 2025 року до КДКА надійшла заява адвоката Надіч Н.Д. про надання правничої допомоги адвокату Криворучко Л.С., з проханням відкласти розгляд справи 26.09.2025 та забезпечити можливість ознайомитись з матеріалами дисциплінарної справи. Надалі ОСОБА_1 і Надіч Н.Д. прийняли участь у засіданні 26.09.2025 у режимі відеоконференції, яке на задоволення клопотання було відкладено на 11 годин 23 жовтня 2025 року. 21.10.2025 на електронну адресу відповідача надійшло клопотання адвоката Надіч Н.Д. про відкладення засідання дисциплінарної палати, призначеного на 23.10.2025 об 11 годині. Зміст клопотання ОСОБА_4 свідчить про її повідомлення та обізнаність про розгляд дисциплінарної справи 23.10.2025 об 11.00. З неповідомленням чи несвоєчасністю повідомлення клопотання не пов`язувалось. Твердження позивача про те, що про засідання КДКА, призначене на 23.10.2025 об 11:00 год, адвокат Надіч Н.Д. дізналась випадково від адвоката Криворучко Л.С. є відверто оманливим. 
Відповідач звертає увагу, що у період з 26.09.2025 по 23.10.2025 адвокат Надіч Н.Д. до КДКА Вінницької області не з`явилась, своє право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи не реалізувала. При цьому, Закон України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Положення № 120 та Регламент КДКА регіону, затверджений рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року № 268 (з подальшими змінами) (надалі Регламент), не передбачають обов`язку КДКА направляти копію всіх матеріалів дисциплінарного провадження його сторонам.
КДКА Вінницької області зауважує, що перше засідання дисциплінарної палати на стадії розгляду дисциплінарної справи відбулось 26.09.2025 і було відкладено за клопотанням позивача та її довіреної особи.
Стосовно доводу про незаконний склад комісії, то відповідач зазначає, що 23.10.2025 на електронну адресу відповідача надійшла заява ОСОБА_1 про відвід №1 з додатками, який заявлено у зв`язку з неподанням головою КДКА та членами дисциплінарної палати декларацій, передбачених Законом України “Про запобігання корупції”. За змістом заяви відвід заявлено “колегіальний одночасний (не кожному по окремо) повному складу КДКА Вінницької області (аналогія закону весь склад суду) голові Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області Хоменчук К.Л., членам Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Півнюк А.О., ОСОБА_5 , Путілін Є.В., Лукавський І.А., Шевчук Н.Й., Дунаєв І.Б.”. Зазначене формулювання відводу позивач підтримала і в засіданні дисциплінарної палати КДКА Вінницької області. Відповідно пп. 6.4.2 п. 6.4 розділу 6 Регламенту, учасники засідання КДКА (Палати) мають право до початку засідання заявити відвід члену (членам комісії) за наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії. Колегіальний відвід Регламентом не передбачено. Згідно абзаців четвертого. п`ятого пп.6.4.7 п. 6.4 розділу 6 Регламенту, заявлення завідомо безпідставного відводу та заявлення відводу усім членам КДКА (палати) без обґрунтування такого відводу стосовно кожного члена КДКА (Палати) може розцінюватись КДКА (Палатою) як недобросовісне користування учасником засідання своїми правами. Відтак, позивачу було відмовлено у задоволенні клопотання про відвід.
Стосовно доводу про позбавлення права довести відсутність складу дисциплінарного проступку та незаконного позбавлення права участі у засіданні КДКА відповідач у своєму відзиві вказує, що 25.07.2025 дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області було направлено адвокату Криворучко Л.С. копію скарги керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. з додатками на 149 аркушах з пропозицією надати пояснення. Адвокат скористалась своїм правом і надала КДКА детальні і ґрунтовні пояснення з відповідними доказами.
Щодо поважності причин її неучасті у судових засіданнях 04, 05, 06 та 09 червня 2025 року перевіряючий член палати у довідці і дисциплінарна палата при винесенні рішення 23.10.2025 погодилась з позивачем, що відображено в оскаржуваному рішенні від 23.10.2025. Вищезазначені дії (бездіяльність) позивача не визнані дисциплінарним проступком.
Адвокатський запит ОСОБА_4 , яким мотивувалась необхідність відкладення розгляду справи, направлений на адресу ДБР 21.10.2025 о 15:33, хоча договір про надання правової (правничої) допомоги в провадженні КДКА нею з ОСОБА_1 укладено 26 вересня 2025 року. Запит стосувався подій 29.05.2025 та 30.05.2025, стосовно яких ОСОБА_1 самостійно надала пояснення.
Адвокатський запит ОСОБА_4 до Печерського районного суду міста Києва направлений 21.10.2025 о 15:36. Запит направлено з метою отримання доказів щодо обставин, стосовно яких ОСОБА_1 самостійно надала пояснення і які прийняли до уваги і перевіряючий член дисциплінарної палати і палата в цілому. Враховуючи викладене, клопотання ОСОБА_4 від 21.10.2025 про відкладення розгляду у зв`язку з поданням запитів, згідно абзацу сьомого пп.6.4.7 п. 6.4 розділу 6 Регламенту, розцінене палатою як таке, що спрямоване на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.
Щодо затвердження порядку денного, то відповідач зауважує, що адвокат ОСОБА_4 до засідання дисциплінарної палати приєдналась із запізненням за власною ініціативою. У разі запізнення учасника засідання ні Положенням № 120, ні Регламентом не передбачено проводити розгляд дисциплінарної справи спочатку. Порядок денний засідання палати затверджується на його початку і стосується розгляду всіх дисциплінарних проваджень, призначених на конкретну дату, що фіксується протоколом. Згідно затвердженого порядку денного, 23 жовтня 2025 року дисциплінарною палатою слухалось 24 справи.
Щодо відключення від відеоконференції, то після відмови у задоволенні клопотань, на неодноразові пропозиції головуючої у засіданні Голови дисциплінарної палати розпочати надавати пояснення, Криворучко Л.С. не реагувала, що підтверджується записом, приєднаним нею до позовної заяви. Таким чином, адвокат ОСОБА_1 та згодом її представник адвокат Надіч Н.Д. заявляли необґрунтовані клопотання, направлені на безпідставне затягування розгляду справи, перешкоджали головуючій у проведенні засідання. Відповідно пп. 6.4.9 п. 6.4 розділу 6 Регламенту, у випадку недобросовісного користування своїми правами, КДКА (Палата) має право вжити заходи реагування, зокрема відключити учасника засідання від відеоконференції у разі прийняття участі у засіданні дистанційно. Враховуючи викладене, адвокат Криворучко Л.С. та її представник Надіч Н.Д. були відключені від відеоконференції, що зафіксовано у протоколі засідання.
Крім того щодо утворення КДКА Вінницької області відповідач зазначає, що Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області затверджене рішенням Ради адвокатів України № 17 від 17 грудня 2012 року. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 25495818, що підтверджується доданою до відзиву Випискою. Згідно ч. 4 ст. 91 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.
Стосовно повноважень членів КДКА Вінницької області, то у відзиві зазначено, що діючий склад дисциплінарної палати КДКА Вінницької області та голова КДКА Вінницької області обрані в порядку, визначеному ст.ст.47, 50 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 08 вересня 2017 року. Згідно п. 4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 року органи адвокатського самоврядування Вінницької області та їх члени, а також представники регіону у вищих органах адвокатського самоврядування продовжують виконувати свої повноваження, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану). Законом України від 21.10.2025 №4643-IX “Про затвердження Указу Президента України “Про продовження строку дії воєнного стану в Україні” воєнний стан в Україні продовжено до 03 лютого 2026 року. 
Враховуючи викладене, оскаржуване рішення дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23 жовтня 2025 року прийнято легітимним складом.
Крім того, у своєму відзиві відповідач КДКА Вінницької області посилається на постанови Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15, від 23 грудня 2021 року у справі №826/13972/18, від 30 вересня 2021 року у справі № 440/1376/19 та від 26 січня 2023 року у справі № 420/5597/19 де сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
При цьому, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин та фактів прийняти рішення за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Відповідач зауважує, що суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям. Таким чином, правову оцінку рішенню Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
Відтак, відповідач вважає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області постановляючи оскаржуване рішення діяла виключно в межах своїх повноважень та відповідно до процедури розгляду, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
20.11.2025 через підсистему "Електронний суд" представником третьої особи ВКДКА, подано пояснення по суті позовної заяви, в яких заперечує проти задоволення позову та зазначає, що правомірність скерування ВКДКА скарги на поведінку позивачки, як адвоката, до КДКА Вінницької області вчинено на підставі ст. 33 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
За даними Єдиного реєстру адвокатів України робоче місце адвоката Криворучко Л.С. знаходиться у місті Києві. 04.07.2025 за вх. № 28986 адресу ВКДКА надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. (Скаржник), стосовно неправомірної, на його думку, діяльності адвоката Криворучко Лариси Сергіївни (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА), надіслана супровідним листом з КДКА м. Києва № 02/188-3/93-25 від 03.07.2025 року.
У зв`язку із тим, що відповідно до Рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 КДКА м. Києва вважається не сформованою у відповідності до Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисціплінарній палаті КДКА м. Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” - зазначена Скарга була передана до ВКДКА для подальшого її скерування та розгляду КДКА іншого регіону. Відповідно до ч.1 ст. 57 Закону рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами.
Відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 28.01 2022 № 6 “Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 року та відсутність юридичних фактів”, було покладено на Секретаріат КДКА м. Києва обов`язки продовжувати здійснювати передачу до ВКДКА усіх отриманих заяв, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційних справ), зав (скарг) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, дисциплінарні справи (провадження) та інших заяв/скарг для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.
Таким чином, усі скарги на поведінку адвокатів, робоче місце яких зареєстроване у зазначених вище регіонах, в залежності від обставин, відповідно до приписів пунктів 2.3.17 або 2.3.18 Регламенту ВКДКА, скеровуються Головою ВКДКА до КДКА інших регіонів, які спроможні виконувати функції дисциплінарного провадження в умовах воєнного стану.
Представник ВКДКА наголосив, що відповідного висновку дійшов Верховний суд у постанові 17.10.2024 у справі № 260/10589/23 та постанові від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24.
Таким чином, Голова ВКДКА листом за вих. № 4136 від 07.07.2025 (далі – Лист ВКДКА за вих. № 4136 від 07.07.2025), відповідно до рішень РАУ від 15.12.2021 № 128 та №130, в тому числі на підставі 2.3.17-2.3.18 Регламенту ВКДКА, направив вказану Скаргу відносно адвокатки ОСОБА_1 для розгляду по суті до КДКА Вінницької області.
Щодо тверджень позивачки про відсутність складу дисциплінарного проступку, то ВКДКА зазначає, що стаття 42 Закону передбачає альтернативу оскарження адвокатом чи особою, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. 
Однак, позивачка оскаржила Рішення КДКА до суду, а не до ВКДКА, як апеляційного квазісудового органу. Таким чином, у зв`язку із тим, що позивачка обрала спосіб оскарження Рішення КДКА до суду та ВКДКА не переглядала Рішення КДКА і не надавала йому оцінку, позивачка позбавила себе права на здійснення судом оцінки правомірності Рішення КДКА на наявність/відсутність в її поведінці складу дисциплінарного проступку, оскільки такі повноваження виходять за межі компетенції суду.
Отже, твердження позивачки про відсутність в її поведінці, що стала підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, складу дисциплінарного проступку, є безпідставними з огляду на неможливість надання судами оцінки рішенням КДКА про притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності на предмет відповідності критерію “доцільності” (здійснення кваліфікації дисциплінарного проступку, оцінку доказів на предмет їх достатності та ін.), оскільки, відповідно до висновків Верховного Суду у подібних справах, Суд під час розгляду справи здійснює оцінку рішення КДКА виключно на предмет відповідності критерію “легальності”, тобто – дотримання квазісудовим органом встановленої Законом процедури).
Відтак, третя особа звертає увагу на сформовані висновки Верховного суду у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 10.11.2022 по справі №826/14291/17; у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі № 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі № 813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі № 821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі № 826/15590/15, від 10.10.2022, по справі № 826/14291/17, від 26.01.2023, по справі №420/5597/19.
Щодо доводів про допущені КДКА процедурних порушень під час розгляду скарги ДБР на її поведінку, третя особа у своїх поясненнях зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази порушення права позивачки на захист, що могло би мати свій прояв у не повідомленні представниці позивачки адвоката Надіч Н.Д. про розгляд дисциплінарної справи. Навпаки, наявними матеріалами (протоколом від 26.09.2025 та долученим позивачкою до позовної заяви відеозаписом екрану монітору) підтверджується, що позивачка і її представниця приймали участь у засіданні 26.09.2025. Клопотання адвоката Надіч Н.Д. про відкладення засідання дисциплінарної палати, призначеного на 23.10.2025 об 11 годині, що отримано КДКА 21.10.2025, підтверджується її обізнаність з датою проведення засідання – 23.10.2025. 
Отже, відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, сформованого у постанові від 06.11.2019 у справі № 817/66/16 позивачка та її представниця адвокат Надіч Н.Д. були належним чином повідомлені про дату та час призначення розгляду справи.
Приписи статті 46 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 (далі – Положення №120), що є аналогічними вказаним у частині 2 статті 40 Закону, відповідно до яких неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Таким чином, під час здійснення дисциплінарного провадження відносно позивачки КДКА Вінницької області було дотримано вимог вказаних вище приписів чинного законодавства. У даному випадку представниця позивачки була належним чином повідомлена про призначення засідань палати, оскільки відреагувала на надіслані повідомлення про призначення засідань палати.
Третя особа вважає, що КДКА правомірно визнано поведінку позивачки та її представниці зловживанням правами та вжито передбачених п. 6.4.9. Регламенту КДКА регіону заходів у вигляді відключено від відеоконференції, оскільки поведінка позивачки та її представниці у засіданні палати, як вбачається з відеозаписів, долучених позивачкою до позовної заяви та змісту протоколу засідання палати, не відповідає вимогам стриманості та коректності у поведінці адвоката та свідчить про зловживання правами і намагання затягування розгляду дисциплінарної справи, що є неприпустимим.
ВКДКА стверджує, що оскаржуване Рішення КДКА прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством, обґрунтовано (з урахуванням усіх обставин), безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно та в межах дискреційних повноважень, а отже – доводи позивачки в позовній заяві про протилежне є безпідставними та такими, що не заслуговують на увагу.
Що стосується посилань позивачки на те, що спірне рішення КДКА Вінницької області прийняте неповноважним складом, то ВКДКА вважає такі посилання необґрунтованими, оскільки вони є лише припущеннями позивача та не підтверджені жодним рішенням компетентних органів. 
Оскільки, Рішення РАУ №69 від 21.09.2022, яке позивач вважає таким, що не надає виборним колегіальним органам адвокатського самоврядування, строк обрання членів яких витік 17.11.2022, продовжувати здійснювати покладені на них функції до обрання нових органів - є чинним і не скасованим.
Крім того, позивачкою не надано рішення конференції адвокатів Вінницької області, якою, відповідно до ст. 47 профільного Закону, обираються члени КДКА, щодо припинення повноважень Голови КДКА (як керівника) та членів КДКА Вінницької області і її твердження щодо припинення повноважень Голови КДКА ОСОБА_6 спростовуються відомостями з Єдиному державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Реєстр) станом на дату подання цих пояснень. Так, в реєстрі наявний запис, внесений особою, уповноваженою на здійснення реєстраційних дій щодо Голови КДКА.
При цьому, відповідно до пункту другого частини першої статті першої Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" витяг з Єдиного державного реєстру (далі - Витяг) містить відомості, які є актуальними на дату та час формування витягу або на дату та час, визначені у запиті, або інформацію про відсутність таких відомостей у цьому реєстрі.
Статус документів та відомостей, внесених до Єдиного державного реєстру, закріплений статтею 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", яка, зокрема, визначає, що внесені до Реєстру документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.
Таким чином, відповідно до відомостей, що містяться в Реєстрі, діючим керівником КДКА є ОСОБА_6 .
Третя особа також зазначає, що члени органів адвокатського самоврядування можуть бути обрані лише конференцією адвокатів регіону відповідно до положень статті 47 Закону, а голова та заступники Голови ВКДКА – з`їздом адвокатів України (ч. 7 ст. 54 Закону).
У той же час, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану, відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України “Про правовий режим воєнного стану”, якою заборонено проведення в умовах воєнного стану виборів та референдумів, страйків, масових зібрань та акцій, неможливим є проведення конференцій адвокатів регіонів для обрання відповідно до ч. 5 ст. 47 Закону нових членів регіональних органів адвокатського самоврядування, делегатів на з`їзд адвокатів України, представників адвокатів регіону до складу Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Рішенням Ради адвокатів України № 69 від 21.09.2022 роз`яснено, що задля недопущення інституційного дисконтинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування. Застосування континуїтету потрібне для того, щоб забезпечити безперервну роботу кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури регіонів, рад адвокатів регіонів, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та інших вищих органів адвокатського самоврядування задля вирішення питань безперервного допуску до професії та дисциплінарної відповідальності адвокатів, функціонування Єдиного реєстру адвокатів України, видачі витягів з Єдиного реєстру адвокатів України, ордерів, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів, належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності тощо.
Таким чином, виходячи з системного аналізу зазначених норм, з урахуванням аналогії Закону України “Про правовий режим воєнного стану” з питань неприпустимості припинення повноважень органів державної влади, інших державних органів в умовах воєнного стану, а також продовження строку повноважень під час дії воєнного стану до вступу на посаду іншої особи, обраної після припинення або скасування воєнного стану, з метою забезпечення безперервності діяльності органів адвокатського самоврядування, вважаємо, що задля недопущення інституційного дисконстинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування (члени органів адвокатського самоврядування, у разі закінчення строку обрання, продовжують виконувати свої повноваження до першого засідання новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану).
З приводу тверджень позивачки про нелегітимність ВКДКА та КДКА Вінницької області з огляду на факт недотримання, на її думку, порядку державної реєстрації юридичної особи під час її утворення на підставі Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, ВКДКА зазначає, що незрозумілим є, яким чином зазначені обставини, могли би вплинути на встановлений у Рішенні КДКА Вінницької області факт порушення позивачкою Правил адвокатської етики та неналежного виконання обов`язків із захисту клієнтів.
Окрім того, вказані доводи позивача є необґрунтованими, нічим не підтвердженими припущеннями, які не мають юридичних наслідків, не повинні досліджуватися судом, оскільки не стосуються предмету спору, права позивача даними реєстраційними діями не порушені, а строки їх оскарження пропущені.
З огляду на викладене, третя особа ВКДКА вважає, що позовна заява ОСОБА_1 є необґрунтованою та безпідставною, у зв`язку із чим не підлягає задоволенню.
Одночасно третьою особою ВКДКА подано клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, зокрема: Недержавну некомерційну професійну організацію "Національна асоціація адвокатів України" в особі Ради адвокатів України; Головне слідче управління Державного бюро розслідувань.
Ухвалою суду від 20.11.2025 заяви про відвід судді ОСОБА_7 задоволено. Відведено від розгляду справи №120/15288/25 суддю Жданкіну Н.В. Адміністративну справу №120/15288/25 передано для повторного автоматизованого розподілу справ у порядку ст. 31 КАС України.
За результатами повторного автоматизованого розподілу адміністративну справу №120/15288/25 передано на розгляд судді Віятик Н.В.
Ухвалою суду від 24.11.2025 прийнято до свого провадження адміністративну справу № 120/15288/25, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
24.11.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачкою подано відповідь на відзив, у якій наголосила, що відзив на позовну заяву жодним чином не спростовує викладені у позовній заяві доводи. Зокрема зазначила, що згідно п. 8 Положення № 120 дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. При цьому загальним змістовним аналізом Положення № 120 не передбачено зміна підвідомчості розгляду скарг про дисциплінарний проступок адвоката, крім як за адресою робочого місця адвоката зазначеною в ЄРАУ.
Оскільки згідно ч. 1 ст. 57 Закону № 5076-VІ рішення Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання усіма адвокатами, наведені обставини вказують, що КДКА зобов`язане виконувати всі три рішення Ради адвокатів України, а саме:
1. Рішення РАУ від 13.12.2024 № 87 (зі змінами) яким затверджено, зокрема, п. 2.3.18 п. 2.3 Регламенту ВКДКА, яким голові ВКДКА дозволено направляти скарги про дисциплінарний проступок адвоката до КДКА іншого регіону;
2. Рішення РАУ від 16.03.2013 № 77 (зі змінами) яким затверджено, зокрема, п.п. 4.3.2 п.4.3 розд.4 Регламенту КДКА, згідно якого юрисдикція КДКА поширюється на адвокатів згідно робочого місця зазначеного в ЄРАУ, і в той ще час зазначено крім випадків встановлених Радою адвокатів України;
3. Рішення РАУ від 30.08.2013 № 120 (зі змінами) яким затверджено, зокрема, п. 8 Положення яким не передбачено зміна підвідомчості органу дисциплінарного провадження щодо розгляду скарг про дисциплінарний проступок адвоката та не передбачено зміна юрисдикції КДКА.
Відтак встановлено між трьома однаковими актами однакової юридичної сили: рішеннями РАУ від 13.12.2024 № 87 (зі змінами) та від 16.03.2013 № 77 (зі змінами) (які знаходяться у безпосередній суперечності до ч. 3 ст. 33 Закону № 5076-VІ) та рішенням РАУ від 30.08.2013 № 120 (зі змінами) (яке відповідає вимогам ч. 3 ст. 33 Закону № 5076-VІ) вбачається існування юридичної колізії, з явним порушенням принципу правової визначеності щодо юрисдикції органу дисциплінарного провадження щодо позивача, вирішується судом на користь позивача. 
Отже ВКДКА не мало законних прав та повноважень направляти безпідставну скаргу про неіснуючий дисциплінарний проступок позивача для розгляду КДКА, а КДКА не мала законних прав та повноважень самоусуватись від виконання вимог п.п. 1, 8 Положення № 120 і притягувати позивача до дисциплінарної відповідальності.
Позивачка зазначає, що у своєму відзиві на позовну заяву КДКА та у своїх поясненнях ВКДКА одноголосно посилаються на правові позиції Касаційного адміністративного суду Верховного Суду висловлені у постановах від 12.07.2018 у справі № 826/13442/15 від 08.10.2020 року у справі № 826/3443/18, від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23, від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24, згідно яких у разі об`єктивної неможливості здійснення розгляду відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури, згідно з підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого у новій редакції рішенням Ради адвокатів України від 13 грудня 2024 року № 87 (із змінами) встановлено, що голова ВКДКА скеровує для розгляду до КДКА іншого регіону скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону. При цьому у зазначених постановах Касаційний адміністративний суд Верховного Суду стверджує, що направлення скарги про дисциплінарний проступок адвоката на підставі п.п. 2.3.18 п. 2.3 Регламенту ВКДКА не суперечить вимогам ч. 3 ст. 33 Закону № 5076-VІ.
Однак, змістовним аналізом як наведених так і інших положень Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” встановлено факт відсутності у Ради адвокатів України прав та повноважень, своїми рішеннями затверджувати підпунктами 2.3.17-2.3.18 п. 2.3 розд. ІІ Регламенту ВКДКА положення, які в порушення імперативу приписів ч. 3 ст. 33 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” дозволяють голові ВКДКА направляти скаргу щодо позивача до КДКА іншого регіону; дозволяти КДКА крізь призму положень п.п. 2.3.17-2.3.18 п. 2.3 розд. ІІ Регламенту ВКДКА, здійснювати дисциплінарне провадження щодо адвоката позивача робочим місцем якої є місто Київ, а не Вінницька область, в порушення імперативу приписів ч. 3 ст. 33 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
Крім того, у зазначений судових справах № 826/13442/15, № 826/3443/18, № 260/10589/23 та № 260/4927/24 Верховний Суд не досліджував питання відсутності у Ради адвокатів України повноважень своїми рішенням змінювати підвідомчість скарг про дисциплінарний проступок адвокатів, не досліджував питання існування юридичної колізії між рішеннями Ради адвокатів України від 13.12.2024 № 87 (зі змінами) та від 16.03.2013 № 77 (зі змінами) (які знаходяться у безпосередній суперечності до ч.3 ст.33 Закону № 5076-VІ) та рішенням РАУ від 30.08.2013 № 120 (зі змінами) (яке відповідає вимогам ч. 3 ст. 33 Закону №5076-VІ), не досліджував питання застосування для здійснення дисциплінарного провадження п.п. 1, 8 Положення № 120 щодо юрисдикції КДКА.
Крім того, у постанові від 01.09.2022 у справі ЄУН 990/46/22 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що відповідно до змісту Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають їм можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох альтернативних варіантів управлінських рішень, кожен із яких є законним.
Позивачка зауважує, що положеннями ч. 1 ст. 2 Закону від 05.07.2012 № 5076-VI передбачено право адвокатури вирішувати свої питання самостійно, але в порядку передбаченому цим Законом. Таким чином законодавець установив межі дискреційних повноважень органів адвокатського самоврядування, як механізм для запобігання свавільного використання органами адвокатського самоврядування дискреційних повноважень. При цьому ст. 65 Правил адвокатської етики адвокатам встановлено по суті пряму заборону виконувати будь-яке з рішень Ради адвокатів України, чи будь-яке з положень Регламенту ВКДКА, якщо такі рішення та положення суперечать Закону.
Позивачка вказує, що преюдиційними обставинами щодо юрисдикції кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, є обставини встановлені Закарпатським окружним адміністративним судом в мотивувальній частині рішення від 09.10.2024 у справі №260/5758/24 (набрало законної сили 19.02.2025), за позовом адвоката ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Вища кваліфікаційно – дисциплінарна комісія адвокатури, про визнання протиправним і скасування рішення КДКА Закарпатської області про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.
Щодо порушення КДКА презумпції невинуватості, то позивачка зазначає, що згідно відзиву на позовну заяву, КДКА стверджує (цитата): “Як зазначено в оскаржуваному рішенні (том ІІІ д.с., аркуш 111, абзац шостий), члени ДП КДКА Вінницької області вважають, що за наслідками перевірки та розгляду дисциплінарної справи встановлено факти неналежного виконання адвокатом ОСОБА_1 своїх професійних обов`язків щодо забезпечення права на захист підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зокрема, 15– 16 травня 2025 року адвокат була відсутня під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , а 29– 30 травня 2025 року – під час проведення слідчих дій, пов`язаних із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 клопотання про продовження строку досудового розслідування. Унаслідок цього підозрювані залишилися без належного захисту та до даної дії були залучені адвокати з системи безоплатної правової допомоги”.
Відтак встановлено, єдиною підставою для незаконного притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, стало за твердженням КДКА неявка позивача 15.05.2025 та 16.05.2025 у судові засідання щодо подовження ОСОБА_3 та ОСОБА_2 запобіжного заходу та неявка позивача 29.05.2025 та 30.05.2025 на слідчі дії пов`язані із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 клопотання про продовження строку досудового розслідування.
На підтвердження начебто повідомлення адвоката Криворучко Л.С. про необхідність прибуття 29.05.2025 о 12:00 год та 14:00 год до органу досудового розслідування, в якості захисника підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , для участі у слідчих діях, скаржником до скарги додано повідомлення про виклик від 28.05.2025.
На підтвердження начебто повідомлення адвоката Криворучко Л.С. про необхідність прибуття 30.05.2025 о 14:00 год до органу досудового розслідування, в якості захисника підозрюваного ОСОБА_2 для участі у слідчих діях, скаржником до скарги додано повідомлення про виклик від 27.05.2025.
Однак, позивачка вказує на факт: відсутності на повідомленнях про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025 вихідного реєстраційного номеру (індексу); відсутності у скарзі про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С. та в додатках до скарги доказів направлення зазначених повідомлень в електронному вигляді чи засобами зв`язку “Укрпошта”; адвокат Криворучко Л.С. ніколи, ні в який спосіб не отримувала повідомлення про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025; жодної повістки про виклик у судові засідання у справі № 757/22311/25-к призначені на 15.05.2025 та 16.05.2025 адвокат Криворучко Л.С. від суду ні електронною поштою, ні засобами поштового зв`язку “Укрпошта” - не отримувала; твердження КДКА про те, що адвокат Криворучко Л.С. була обізнана про необхідність прибуття 29.05.2025 та 30.05.2025 на слідчі дії, прибуття 15.05.2025 та 16.05.2025 до суду, є некоректними, не відповідають дійсності, нічим не підтверджені.
Згідно правових позицій висловлених Касаційним адміністративним судом Верховного Суду у постановах від 10.11.2022 у справі № 826/14291/17, від 25.06.2018 у справі № 810/1972/17, від 24.06.2020 у справі № 813/2639/18, від 14.12.2020 у справі № 821/1030/17, від 10.06.2021 у справі № 826/15590/15 правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
Разом з тим, суд першої інстанції без надання оцінки існуючим доказам на предмет їхньої достатності/недостатності, вправі досліджувати питання саме відсутності доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, оскільки притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за відсутності доказів, безумовно порушує процедуру розгляду скарги про дисциплінарний проступок з подальшим притягненням позивача до незаконної дисциплінарної відповідальності.
Водночас, КДКА умисно проігнорувало факт відсутності доказів; притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось в порушення встановленої п.п. 3 с. 14, п. 17 Положення № 120 процедури розгляду скарг про дисциплінарний проступок; КДКА порушено передбачену п. 17 Положення № 120 презумпцію невинуватості позивача.
В контексті зазначеного позивачка зазначає, що суд зобов`язаний дослідити і встановити умисне порушення КДКА передбаченої Положенням № 120 процедури розгляду безпідставної скарги про неіснуючий дисциплінарний проступок позивача, що є підставою для задоволення позовної заяви в повному обсязі. Інші обставини викладені у позовній заяві ні КДКА, ні ВКДКА не спростовано.
З огляду на викладене позивачка просила суд визнати поважною причину пропуску подання доказів та поновити пропущений строк подання даних доказів, приєднати дану відповідь на відзив до матеріалів судової справи; врахувати наведені обставини під час постановлення судового рішення за результатами розгляду справи. 
Крім того просила забезпечити трансляцію судових засідань у справі № 120/15288/25 технічними засобами Вінницького окружного адміністративного суду до мережі Інтернет на YouTube канал “Судова влада України” https://www.youtube.com/channel/UCFDRcAmACu5ljF-YUMGctnA; ухвалити судове рішення про участь позивача ОСОБА_1 в усіх судових засіданнях в судовій справі № 120/15288/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів через зареєстрований ОСОБА_1 та повідомляти про дату і час судового засідання не менше чим за три дні до кожного судового засідання у справі.
24.11.2025 ВКДКА через підсистему "Електронний суду" подано додаткові пояснення з приводу доводів позивачки, викладених у відповіді на відзив. Третя особа зазначає, що правомірність скерування ВКДКА скарг до іншої КДКА регіону у разі, якщо КДКА регіону за адресою робочого місця адвоката не спроможна виконувати покладені на неї профільним Законом функції у разі відсутності кворуму - підтверджується обов`язковими для врахування судами висновками Верховного Суду щодо застосування ч. 3 ст. 33 Закону, що містяться у постанові від 08.10.2020 у справі №826/3443/18; у постанові від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23 у подібній справі за позовом ОСОБА_1 до КДКА Закарпатської області, третя особа – ВКДКА; у постанові від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24 у подібній справі за позовом ОСОБА_1 до КДКА Закарпатської області, третя особа – ВКДКА.
Таким чином, Голова ВКДКА листом за вих. № 4136 від 07.07.2025, відповідно до рішень РАУ від 15.12.2021 № 128 та №130, в тому числі на підставі 2.3.17-2.3.18 Регламенту ВКДКА, направив вказану скаргу відносно адвокатки Криворучко Л.С. для розгляду по суті до КДКА Вінницької області.
ВКДКА вказує, що неспроможними та такими, що зумовлені не повним ознайомленням позивачки зі змістом наведених нею нормативних актів, є твердження позивачки про наявність колізії між трьома рішеннями Ради адвокатів України: 1) Рішенням РАУ від 13.12.2024 № 87 (яким затверджено Регламент ВКДКА), 2) Рішенням РАУ № 77 від 16.03.2013 № 77 (яким затверджено Регламент КДКА регіону) та 3) Рішенням РАУ №120 від 30.08.2014 (яким затверджено порядок розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвокатів). Оскільки, положення п.п. 2.3.17 та 2.3.18 Регламенту ВКДКА є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості, процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справи не за робочою адресою реєстрації робочого місця адвоката (висновок ВС КАС у постанові від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24 у подібній справі за позовом ОСОБА_1 до КДКА Закарпатської області, третя особа – ВКДКА).
ВКДКА вважає безпідставними доводи позивачки про неможливість врахування наведених у поясненнях ВКДКА висновків Верховного Суду у постановах від 08.10.2020 у справі №826/3443/18, від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23 та від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24, оскільки саме ці висновки є висновками із застосування ч. 3 ст. 33 Закону, які, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України є обов`язковими для врахування під час вирішення даної справи.
Безпідставним також є покликання позивачки на преюдиційність висновків Закарпатського окружного адміністративного суду в рішенні від 09.10.2024 у справі № 260/5758/24 та у постанові Восьмого апеляційного адміністративного суду від 19.02.2025 у справі № 260/5758/24 (про правомірне скерування Головою ВКДКА скарги на поведінку Позивачки до КДКА іншого регіону, але як підставу для скасування рішення КДКА регіону, суд апеляційної інстанції визначив те, що станом на момент розгляду апеляційних скарг у цій справі (№260/5758/24) наявне судове рішення апеляційного адміністративного суду, яке набрало законної сили, та яким визнано протиправним рішення КДКА у Закарпатській області про порушення дисциплінарної справи щодо позивача (постанова від 19.12.2024 у справі № 260/4927/27). Отже, не можуть бути враховані, як преюдиційні, у цій справі, висновки суду першої інстанції в рішенні від 09.10.2024 у справі № 260/5758/24 щодо протиправної зміни ВКДКА підвідомчості розгляду скарги на поведінку ОСОБА_1 , як адвоката, а також наведена позивачкою постанова Восьмого ААС від 19.02.2025 у справі № 260/5758/24 не містить висновків про протиправність зміни територіальної підвідомчості розгляду скарги Головою ВКДКА.
Крім того, твердження позивачки про відсутність в її поведінці складу дисциплінарного проступку та про порушення принципу презумпції невинуватості є безпідставними, з огляду на неможливість надання судами оцінки рішенням КДКА про притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності на предмет відповідності критерію “доцільності” (здійснення кваліфікації дисциплінарного проступку, оцінку доказів на предмет їх достатності та ін.), оскільки, відповідно до висновків Верховного Суду у подібних справах, суд під час розгляду справи здійснює оцінку рішення КДКА виключно на предмет відповідності критерію “легальності”, тобто – дотримання квазісудовим органом встановленої Законом процедури).
25.11.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника позивачки надійшла заява про відвід судді.
25.11.2025 через підсистему "Електронний суд" представником позивачки ОСОБА_1 - Карповичем А.П. подано заяви (вх. №73991/25 та №73992/25) про виклик свідків (старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А., керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущак О.М., секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва Колесник А.Є.) та призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження.
25.11.2025 через підсистему "Електронний суд" КДКА Вінницької області подано заперечення на відповідь на відзив. У вказаних запереченнях відповідач зазначає, що правовий висновок щодо застосування частини третьої статті 33 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” №5076-VI сформовано Верховним Судом у постановах від 08.10.2020 у справі №826/3443/18, від 04 квітня 2025 у справі № 260/4927/24, від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23. Верховний Суд підкреслив, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у своїй процесуальній діяльності зобов`язана керуватися рішеннями Ради адвокатів України, актами Національної асоціації адвокатів України. Рішення Ради адвокатів України в силу частини першої статті 57 Закону №5076-VI є обов`язковими до виконання. Компетенція Ради адвокатів України дає право у межах повноважень та у спосіб, що визначений Законом деталізувати у своїх рішеннях певні процедурні моменти діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зокрема, при наявності певних умов, які не відображенні в статті 33 Закону № 5076-VI, перенаправлення скарги на дії адвоката до іншої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого розгляду та прийняття рішення, не порушує при цьому положення вказаної статті, а навпаки регулює дотримання принципу правової визначеності.
Відповідач просить суд врахувати преюдиційність вищезазначеної постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 27 серпня 2025 року у справі № 460/27538/23 стосовно позивача ОСОБА_1 , оскільки остання ґрунтується на правових позиціях Верховного Суду і, в будь-якому разі, має вищу преюдиційну силу стосовно позивача порівняно із рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 09.10.2024 у справі № 260/5758/24.
Щодо твердження позивачки про відсутність в її поведінці складу дисциплінарного проступку та про порушення принципу презумпції невинуватості, то відповідач вказує, що при постановлені оскаржуваного рішення дисциплінарна палата КДКА Вінницької області виходила з того, що адвокат зобов`язаний здійснювати свої професійні функції добросовісно, активно та без необґрунтованих відмов від участі в процесуальних діях. Його діяльність повинна бути спрямована на забезпечення реального, а не формального захисту прав і законних інтересів клієнта, що вимагає від нього високого рівня професійної відповідальності, сумлінності та неухильного дотримання етичних стандартів адвокатської діяльності. Участь адвоката у кримінальному процесі є не лише виконанням договірних зобов`язань перед клієнтом, але й суспільно значущою функцією – захистом прав і свобод людини від можливих зловживань державної влади в умовах кримінального переслідування. Належне здійснення захисту передбачає, що адвокат зобов`язаний своєчасно брати участь у судових засіданнях та слідчих діях, а також бути обізнаним із усіма матеріалами та процесуальними рішеннями у справі. Володіння повною інформацією про хід кримінального провадження є необхідною передумовою для надання клієнтам обґрунтованої, ефективної та кваліфікованої правової допомоги, що прямо випливає з положень Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” та Правил адвокатської етики.
Відповідач зазначає, що керівником ГСУ ДБР Олександром Говорущаком порушувалось питання про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за систематичне самоусування від здійснення захисту прав та інтересів підозрюваних у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у результаті чого, для забезпечення захисту інтересів підозрюваних, з Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремих процесуальних дій залучались адвокати Руденко С.С., Юрченко А.Ф., Сербін А.О., Коломієць С.В.
У постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі №813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі №821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі №826/15590/15, від 23 грудня 2021 року у справі №826/13972/18, від 30 вересня 2021 року у справі № 440/1376/19 та від 26 січня 2023 року у справі № 420/5597/19 сформована правова позиція, що розгляд скарг відноситься до дискреційних повноважень відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, а суд не наділений повноваженнями надавати оцінку професійним якостям та аналізу професійної діяльності адвоката, відносно якого здійснюється відповідне провадження.
Відповідач зауважує, що правова оцінка дій відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має надаватись виключно в межах дотримання процедури, визначеної Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженим рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120.
Ухвалою суду від 25.11.2025 визнано необґрунтованою заяву представника ОСОБА_1 - Карповича А.П. про відвід судді Віятик Н.В. у справі № 120/15288/25. Передано матеріали адміністративної справи №120/15288/25 для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України, для вирішення питання про відвід судді.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2025 для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Комара П.А.
Ухвалою від 26.11.2025 у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про відвід судді Віятик Н.В. у справі № 120/15288/25 відмовлено.
26.11.2025 через підсистему "Електронний суд" ОСОБА_1 подано заяву, в якій серед іншого зазначає, що у судових справах №826/3443/18, № 260/4927/24, 260/10589/23, № 460/27538/23, № 260/5758/24, суди першої, апеляційної та касаційної інстанції не розглядали питання застосування для визначення юрисдикції органу дисциплінарного провадження зміст пункту 8 Положення № 120, та не досліджували питання юридичної колізії між нормою п.2.3.18 Регламенту ВКДКА та нормою п.8 Положення № 120.
Зауважує, що принцип тлумачення закону на користь особи є однією з основних засад судочинства, яка вказує, що суди повинні намагатися тлумачити закон та його норми в такий спосіб, щоб максимально захистити права та інтереси особи; цей принцип також часто відомий як “in dubio pro persona” або “in dubio pro homine” (латинською мовою) означає “у вагомих сумнівах - на користь людини”; принцип тлумачення закону на користь особи не передбачає ігнорування закону, але вказує на те, що в спірних ситуаціях суди повинні намагатися вибрати інтерпретацію закону, яка максимально захищає права та інтереси саме особи.
В контексті зазначеного, позивачка вказує, що з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів позивача, від порушень з боку КДКА та ВКДКА, суд першої законно може відступити від зазначених вище правових позицій Касаційного адміністративного суду Верховного Суду та Восьмого апеляційного адміністративного суду, і для визнання порушення щодо позивача правил юрисдикції щодо органу здійснення дисциплінарного провадження застосувати у даній справі зміст пункту 8 Положення № 120, у його взаємозв`язку з імперативом положень ч. 3 ст. 33 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” та вирішити юридичну колізію між п.п.2.3.18 п.2.3 Регламенту ВКДКА та п.8 Положення № 120 на користь позивача.
Крім того, єдиною підставою для незаконного притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, стало за твердженням КДКА неявка позивача 15.05.2025 та 16.05.2025 у судові засідання щодо подовження ОСОБА_3 та ОСОБА_2 запобіжного заходу та неявка позивача 29.05.2025 та 30.05.2025 на слідчі дії пов`язані із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 клопотання про продовження строку досудового розслідування.
Однак, докази у вигляді наявності на повідомленнях про виклик від 27.05.2025 та від 28.05.2025 вихідного реєстраційного номеру (індексу) – відсутні; докази у вигляді направлення та вручення позивачу зазначених повідомлень в електронному вигляді чи засобами зв`язку “Укрпошта” - відсутні; докази направлення та вручення позивачу повісток (повідомлень) про виклик у судові засідання у справі № 757/22311/25-к призначені на 15.05.2025 та 16.05.2025 – відсутні; отже за відсутності таких доказів у вигляді додатків до скарги про дисциплінарний проступок, притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відбулось з порушенням процедури доказування та в порушення встановленої п. 17 Положення № 120 презумпції невинуватості адвоката згідно якої, адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.
З огляду на викладене, позивачка вимагає приєднати дану заяву до матеріалів судової справи та врахувати наведені обставини під час постановлення судового рішення за результатами розгляду справи. Позовну заяву задовольнити повністю.
Ухвалою суду від 27.11.2025 клопотання позивачки (від 24.11.2025, яке наявне у відповіді на відзив) про поновлення процесуального строку для подання доказів задоволено. Визнано поважними причини пропуску позивачкою строку на подання доказів та поновлено такий строк, надані докази прийняно до матеріалів справи. Відмовлено в задоволенні клопотання позивачки про участь ОСОБА_1 в усіх судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів через зареєстрований ОСОБА_1 . Електронний кабінет в ЕСІТС у підсистемі “Відеоконференцзв`язок” (ВКЗ), та повідомлення про дату і час судового засідання не менше чим за три дні до кожного судового засідання у справі. Відмовлено в задоволенні клопотання позивачки про забезпечення трансляції судових засідань у справі №120/15288/25 технічними засобами Вінницького окружного адміністративного суду до мережі Інтернет на YouTube канал “Судова влада України”. Відмовлено в задоволенні заяви представника позивачки про виклик свідків. Відмовлено в задоволенні заяви представника позивачки про призначення справи №120/15288/25 до розгляду за правилами загального позовного провадження.
28.11.2025 через підсистему "Електронний суд" надійшли додаткові пояснення ВКДКА, в яких останній просить суд під час вирішення справи по суті врахувати висновки Верховного Суду щодо застосування статті 33 частини 3 профільного Закону (щодо правомірності скерування Головою ВКДКА скарг до іншої КДКА регіону у разі, якщо КДКА регіону за адресою робочого місця адвоката не спроможна виконувати покладені на неї профільним Законом функції у разі відсутності кворуму), що містяться у постановах: від 08.10.2020 у справі №826/3443/18; від 17.10.2024 у справі № 260/10589/23 у подібній справі за позовом ОСОБА_1 до КДКА Закарпатської області, третя особа – ВКДКА; від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24 у подібній справі за позовом ОСОБА_1 до КДКА Закарпатської області, третя особа – ВКДКА.
Також, як зазначив Верховний Суд, наведені положення п.п. 2.3.17 та 2.3.18 Регламенту ВКДКА є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості, процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справи не за робочою адресою реєстрації робочого місця адвоката (висновок ВС КАС у постанові від 04.04.2025 у справі № 260/4927/24 у подібній справі за позовом ОСОБА_1 до КДКА Закарпатської області, третя особа – ВКДКА).
ВКДКА зауважило, що не можуть бути враховані, як преюдиційні, у цій справі, висновки Закарпатського Окружного адміністративного суду в рішенні від 09.10.2024 у справі № 260/5758/24 щодо протиправної зміни ВКДКА підвідомчості розгляду скарги на поведінку ОСОБА_1 , як адвоката, а наведена позивачкою постанова Восьмого ААС від 19.02.2025 у справі № 260/5758/24 не містить висновків про протиправність зміни територіальної підвідомчості розгляду скарги Головою ВКДКА.
Окрім того, твердження позивачки про відсутність в її поведінці, що стала підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, складу дисциплінарного проступку та порушення принципу презумпції невинуватості є безпідставними, з огляду на неможливість надання судами оцінки рішенням КДКА про притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності на предмет відповідності критерію “доцільності” (здійснення кваліфікації дисциплінарного проступку, оцінку доказів на предмет їх достатності та ін.), оскільки, відповідно до висновків Верховного Суду у подібних справах, суд під час розгляду справи здійснює оцінку рішення КДКА виключно на предмет відповідності критерію “легальності”, тобто – дотримання квазісудовим органом встановленої Законом процедури.
03.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від позивачки до суду надійшло клопотання про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження. Крім того, у вказаному клопотанні, позивачка просить викликати у судове засідання і допитати під присягою у якості свідків: секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 , старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_9 ; керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорощука О.М.
Також, позивачка у поданому клопотанні зазначає, що у разі відмови в задоволенні вказаного клопотання, вважати дане клопотання заявою про відвід судді Віятик Н.В. від розгляду справи № 120/15288/25, розгляд відводу здійснювати іншим складом суду.
10.12.2025 через підсистему "Електронний суд" Державним бюро розслідувань подано пояснення щодо позовних вимог ОСОБА_1 , оскільки вважає позовні вимоги необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, з огляду на таке.
Так, за обставинами справи, керівником відділу ГСУ ДБР 27.06.2025 № 10-2-02-15725 до КДКА м. Києва подано скаргу щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвокатки ОСОБА_1 . Супровідним листом від 03.07.2025 № 02/188-3/93-25, КДКА м. Києва направила указану скаргу до ВДКДК для подальшого її скерування та розгляду КДКА іншого регіону, оскільки відповідно до рішення Ради адвокатів України від 15.12.2021 № 128 КДКА м. Києва вважається не сформованою у відповідності до Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисциплінарній палаті КДКА м. Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень визначених статтею 50 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”. У свою чергу, голова ВКДКА листом від 07.07.2025 № 4136, діючи на підставі рішень Ради адвокатів України від 15.12.2021 № 128 та № 130, а також у відповідності до пунктів 2.3.17-2.3.18 Регламенту ВКДКА затвердженого рішенням РАУ від 13.12.2024 № 8, направив вказану скаргу відносно адвокатки ОСОБА_1 для розгляду по суті до КДКА Вінницької області. Дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області за наслідками дослідження доводів скаржника, оцінки пояснень та доказів наданих адвокаткою ОСОБА_1 прийнято рішення від 23.10.2025 про наявність підстав для притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у виді зупинення права на зайняття адвокатською діяльність строком шість місяців.
Водночас, за доводами позовної заяви, рішення КДКА Вінницької області від 23.10.2025 про притягнення адвокатки ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності підлягає скасуванню через нібито відсутній в її діях склад дисциплінарного проступку, а також безпідставного направлення скарги до КДКА Вінницької області, яка на переконання позивачки є неповноважною, а її юрисдикція не розповсюджується на адвокатів робоче місце яких знаходиться у м. Києві.
Щодо доводів позивачки про відсутність складу дисциплінарного проступку, то ДБР зазначає, що в супереч приписів норм матеріального права адвокатка Криворучко Л.С. під час надання правової допомоги ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому здійснювалось ГСУ ДБР, не забезпечила належного захисту інтересів указаних осіб, через неявку у судові засідання під час яких розглядались клопотання сторони обвинувачення та до органу досудового розслідування для проведення окремих слідчих дій. Такі обставини, вимагали необхідності відкладання розгляду справ, залучення адвокатів Північного міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги задля недопущення порушення прав ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . При цьому, адвокаткою Криворучко Л.С. не надано, а КДКА Вінницької області у ході розгляду справи не встановлено жодних обставин чи об`єктивних даних, які б свідчили про втручання сторони обвинувачення у здійснення позивачкою своєї професійної діяльності під час надання правової допомоги клієнтам. Не установлено також доказів того, що з боку представників сторони обвинувачення мали місце дії чи бездіяльність, спрямовані на перешкоджання або обмеження незалежності адвоката при виконанні нею своїх обов`язків. Не виявлено також фактів тиску, примусу, дискредитації чи створення штучних перешкод у реалізації адвокатом своїх процесуальних прав, гарантованих Законом України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”. Указане свідчить, що прийняте рішення КДКА Вінницької області від 23.10.2025 про притягнення адвокатки ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за встановлених обставин є законним та обґрунтованим.
Представник ДБР зауважує, що правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди надають виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
За обставинами справи, позивачкою не наведено суттєвих порушень процедури проведення перевірки та прийняття рішення КДКА Вінницької області про притягнення адвокатки до дисциплінарної відповідальності.
Щодо повноважень КДКА Вінницької області розглядати скарги стосовно адвокатів, робоче місце яких знаходиться у м. Києві, то представник ДБР зазначив, що у випадках надходження скарг стосовно осіб, що належать до переліку, визначеного статтею 66 Правил адвокатської етики, а також за умов несформованості регіональної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або відсутності кворуму на її засіданнях, скарги стосовно адвокатів передаються на розгляд КДКА іншого регіону. Неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може слугувати підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а також не спростовує можливості проведення належної перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених законом дій іншим органом.
Указаний висновок відповідає правовому висновку щодо застосування частини третьої статті 33 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, висловленому Верховним Судом у постанові від 08.10.2020 у справі № 826/3443/18.
Ухвалою суду від 10.12.2025 в задоволенні клопотання позивачки про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження відмовлено. В задоволенні клопотання позивачки про виклик свідків відмовлено. Клопотання про відвід головуючому судді повернуто без розгляду.
11.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від представника позивачки до суду надійшла заява про відвід судді Віятик Н.В.
11.12.2025 через підсистему "Електронний суд" представником позивачки подано додаткові пояснення. Представник зазначає, що в контексті встановлених обставин справи, характеру спірних правовідносин та правових позицій Верховного Суду, адміністративний суд крізь призму вимог статті 2 КАС України може оцінити повноту дослідження та врахування відповідною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури усіх фактів та обставин, які з`ясовувалися такою КДКА щодо діянь адвоката у контексті дотримання процедури, не втручаючись при цьому у дискреційні повноваження стосовно визначення “грубості” дисциплінарного правопорушення, обрання суворості дисциплінарного стягнення і наданої юридичної оцінки доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності, що узгоджується з правовою позицією у постанові Верховного Суду від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21). Крім того, за висновками, наведеними у постанові Верховного Суду від 26.01.2023 у справі № 420/5597/19 в межах подібних спірних правовідносин, суд повинен перевірити рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката на предмет наявності критеріїв свавільності чи явного не обґрунтування.
Представник позивачки вказує, що зі змісту оспорюваного рішення дисциплінарної палати КДКА Вінницької області чітко прослідковується, що під час прийняття рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, КДКА надала перевагу саме позиції скаржника, сприйнявши викладені ним заперечення як такі, що нівелюють обставини, наведені у поясненнях адвоката ОСОБА_1 . Водночас у рішенні, зокрема у такій його частині як “Обґрунтування підстав та мотивів прийнятого КДКА рішення” відсутнє належне мотивування того, чому саме обставини викладені у скарзі скаржником визнані достатніми та переконливими, а натомість наведені у поясненнях адвоката ОСОБА_1 факти до доводи, підтверджені доказами не знайшли свого підтвердження. Притягуючи адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, КДКА фактично обмежилась загальним посиланням на вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, суть якого за твердженням КДКА полягає у тому, що (цитата): “встановлено факти неналежного виконання адвокатом ОСОБА_1 своїх професійних обов`язків щодо забезпечення права на захист підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Зокрема, 15-16 травня 2025 року адвокат була відсутня під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , а 29-30 травня 2025 року – під час проведення слідчих дій, пов`язаних із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 клопотання про продовження строку досудового розслідування”.
При цьому КДКА формально підійшла до пояснень адвоката ОСОБА_1 без детального аналізу наведених у поясненнях адвокатом ОСОБА_1 ключових (і таких, що заслуговували на увагу) доводів та аргументів, що свідчить про формальний підхід до перевірки та оцінки пояснень адвоката ОСОБА_1 про відсутність обов`язкових в силу приписів п. 7 Положення № 120 доказів вчинення адвокатом ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, зокрема, таких як абсолютну відсутність доказів направлення у встановленому законом порядку повідомлень про виклик для участі у слідчих діях та судових засіданнях, та абсолютну відсутність доказів вручення адвокату ОСОБА_1 таких повідомлень про виклик.
В даному випадку так само, джерелами встановлення ознак дисциплінарного проступку адвоката мають бути докази, які в порушення приписів п.п. 3 п. 14 Положення № 120 у вигляді доказів направлення у встановленому законом порядку повідомлень про виклик для участі у слідчих діях та судових засіданнях та доказів їх вручення адвокату ОСОБА_1 до скарги не додані, а тому притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності відбулось з порушенням передбаченої п. 7 Положення № 120 процедури застосування презумпції невинуватості адвоката Криворучко Л.С.
Ухвалою від 11.12.2025 визнано необґрунтованою заяву представника ОСОБА_1 - Карповича А.П. про відвід судді Віятик Н.В. у справі № 120/15288/25. Передано матеріали адміністративної справи №120/15288/25 для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України, для вирішення питання про відвід судді.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.11.2025 для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Комара П.А.
Ухвалою від 12.12.2025 у задоволенні заяви представника позивачки про відвід судді Віятик Н.В. відмовлено.
18.12.2025 через підсистему "Електронний суд" позивачкою подано заяву про забезпечення позову, в якій вимагає виконати закон: зупинити дію індивідуального акту рішення КДКА Вінницької області від 23.10.2025 яким право адвоката Криворучко Л.С. (свідоцтво про право заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011) на здійснення адвокатської діяльності зупинено на 6 (шість) місяців, до набрання законної сили рішенням суду за результатами розгляду справи.
18.12.2025 через підсистему "Електронний суд" надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Віятик Н.В.
18.12.2025 Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури подано заперечення на заяву позивачки про забезпечення позову.
Ухвалою від 18.12.2025 визнано необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід судді Віятик Н.В. у справі № 120/15288/25. Передано матеріали адміністративної справи для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України, для вирішення питання про відвід судді.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.12.2025 для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Сала П.І.
Ухвалою від 19.12.2025 у задоволенні заяви позивачки ОСОБА_1 про відвід судді відмовлено.
Ухвалою від 19.12.2025 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.
22.12.2025 через підсистему "Електронний суд" від позивачки надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Також, позивач просить викликати у судове засідання і допитати під присягою у якості свідків секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_8 ; старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А.; керівника відділу ГСУ ДБР Говорощука О.М.
Також, позивачка у поданому клопотанні зазначає, що у разі відмови в задоволенні вказаного клопотання, відмови виконати закон суддею, вважати заявою про відвід судді.
22.12.2025 через підсистему "Електронний суд" надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Віятик Н.В.
25.12.2025 через систему "Електронний суд" до суду надійшла заява ОСОБА_10 про залучення її в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача (документ сформований в системі "Електронний суд" 24.12.2025).
Окрім того, 25.12.2025 через систему "Електронний суд" надійшла заява ОСОБА_11 про залучення його, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача (документ сформований в системі "Електронний суд" 24.12.2025).
Також, 25.12.2025 через систему "Електронний суду" ОСОБА_12 подано заяву про залучення його, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача (документ сформований в системі "Електронний суд" 24.12.2025). Окрім того, у поданій заяві заявник зазначає, що у разі відмови в задоволенні даної заяви, вважати дану заяву заявою про відвід судді, розгляд відводу здійснювати іншим складом суду.
29.12.2025 через систему "Електронний суд" надійшла заява (вх. 81350/25 від 29.12.2025) представника позивачки - Карповича А.П. про відвід судді.
29.12.2025 через систему "Електронний суд" надійшла заява (вх. 81534/25 від 29.12.2025) представника позивачки - Карповича А.П. про відвід судді Віятик Н.В. 
31.12.2025 через систему "Електронний суд" надійшла заява (вх. №81957/25) ОСОБА_1 про відвід судді Віятик Н.В. від розгляду адміністративної справи.
Також, 31.12.2025 через систему "Електронний суд" надійшла заява (вх. №81960/25) представника позивачки - Карповича А.П. про відвід судді Віятик Н.В. від розгляду адміністративної справи.
Ухвалою від 01.01.2026 визнано необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід судді Віятик Н.В. у справі № 120/15288/25. Передано матеріали справи для визначення складу суду в порядку, встановленому частиною першою статті 31 КАС України, для вирішення питання про відвід судді.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.01.2026 для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Воробйову І.А.
Ухвалою від 05.01.2026 у задоволенні заяви позивачки про відвід головуючої судді Віятик Н.В. відмовлено.
Ухвалою від 12.01.2026 заяву представника позивача Карповича А.П. (вх. №81350 від 29.12.2025) про відвід судді Віятик Н.В. залишено без розгляду.
Ухвалою від 12.01.2026 заяву представника позивача Карповича А.П. (вх. №81534/25 від 29.12.2025) про відвід судді Віятик Н.В. залишено без розгляду.
Ухвалою від 12.01.2026 заяву ОСОБА_1 (вх. №81957/25 від 31.12.2025) про відвід судді Віятик Н.В. залишено без розгляду. Заяву представника позивачки (вх. №81960/25 від 31.12.2025) про відвід судді Віятик Н.В. залишено без розгляду.
Ухвалою суду від 12.01.2026 в задоволенні клопотання позивачки про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження та про виклик свідків відмовлено. Клопотання про відвід судді повернуто без розгляду.
Ухвалою суду від 12.01.2026 у задоволенні заяви ОСОБА_10 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача відмовлено. У задоволенні заяву ОСОБА_11 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача відмовлено. У задоволенні заяви ОСОБА_12 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача відмовлено. Заяву про відвід судді повернуто без розгляду.
Ухвалою суду від 12.01.2026 зупинено провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі №120/12749/25.
14.01.2026 через систему "Електронний суд" позивачкою подано клопотання про поновлення провадження у справі.
28.01.2026 через систему "Електронний суд" надійшла заява позивачки про відвід судді.
Окрім того, не погоджуючись з ухвалою суду від 12.01.2026 про зупинення провадження у справі, позивачка подала апеляційну скаргу.
Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02.02.2026 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду без змін.
Відповідно до ухвали Верховного Суду від 23.02.2026 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 12 січня 2026 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 лютого 2026 року у справі № 120/15288/25.
26.02.2026 на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 23.02.2026 дану адміністративну справу направлено до Верховного Суду.
Постановою Верховного Суду від 08.04.2026 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 12 січня 2026 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 лютого 2026 року скасовано. Справу направлено до Вінницького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
23.04.2026 адміністративна справа повернулася до Вінницького окружного адміністративного суду.
24.04.2026 справу передано головуючому судді Віятик Н.В.
Ухвалою суду від 24.04.2026 клопотання позивачки про поновлення провадження у справі залишено без задоволення та продовжено розгляд справи.
Ухвалою суду від 24.04.2026 заяву ОСОБА_1 про відвід судді Віятик Н.В. залишено без розгляду.
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).
Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4676/10, виданого Київською обласною КДКА 24.11.2011, має право на зайняття адвокатською діяльністю.
Робоче місце адвоката Криворучко Л.С. 03194, м. Київ, Святошинський район, бульвар Кольцова, буд. 14, літ. Д, офіс 610.
02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва надійшла скарга Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 видано 24.11.2011 року Київською обласною КДКА), скарга зареєстрована в КДКА м. Києва за вх. № 01/210-3/93-25 від 02.07.2025.
Скарга мотивована таким: "...... Адвокат Криворучко Л.С., здійснюючи захист підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у кримінальному проваджені №62021000000000702 від 20.08.2021, систематично самоусувається від здійснення захисту прав та інтересів підозрюваних при розгляді клопотань слідчим суддею, проведення органом досудового розслідування слідчих та інших процесуальних дій, що свідчить також про неналежне виконання своїх професійних обов`язків та обов`язку прибуття для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного.
Слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва Соколовим О.М. у справі №757/22311/25-к- (пр. 1-кс-20387/25) розглядалось клопотання сторони кримінального провадження № 62021000000000702 від 20.08.2021 - старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого Управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А. про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Не дивлячись на виклики слідчого судді, та загалом обізнаності про хід та стан такого розгляду захисник ОСОБА_3 за договором - адвокат Криворучко Л.С. 15.05.2025 до Печерського районного суду м. Києва не з`явилась, від захисту свого клієнта фактично самоусунулась.
Через що на підставі постанови від 15.05.2025 стороною обвинувачення залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - Руденка С.С. (доручення від 15.05.2025 № 004-260006433).
На наступний день 16.05.2025 адвокат Криворучко Л.С. до Печерського районного суду м. Києва також не з`явилась. 
Тому за ухвалою слідчого судді від 15.05.2025 залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_13 (доручення від 16.05.2025 № 004-260006463).
Як наслідок, ухвалою слідчого судці Печерського районного суду м. Києва Соколова О.М. від 16.05.2025 y cправі № 757/22311/25-к клопотання слідчого задоволено, продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_3 до 12.06.2025.
Захисник ОСОБА_3 за договором — адвокат Криворучко Л.С. намагаючись затягнути процедуру продовження строків тримання під вартою свого клієнта, фактично не виконала свої обов`язки як захисника в кримінальному судочинстві, до слідчого судді не прибула.
Аналогічним чином, порушення ч. 2 ст. 47 КПК України, адвокат Криворучко Л.С., будучи заздалегідь обізнаною, не прибула до Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , завчасно слідчого про такі неявки та її причини не повідомила. 
У приміщенні органу досудового розслідування 29.05.2025 слідчим було заплановано допит в якості підозрюваного ОСОБА_2 та вручення стороні захисту копій клопотання та матеріалів про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 62021000000000702 від 20.08.2021, про що було відомо адвокатку Криворучко Л.С.
Проте, остання до органу досудового розслідування не з`явилась, чим безвідповідально поставилась до своїх обов`язків, не забезпечила захист свого клієнта та не надала правничу допомогу. 
Через що на підставі постанови від 29.05.2025 стороною обвинувачення залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - Сербіна А.О. (доручення від 29.05.2025 № 004-260007100).
Вже за участі Сербіна А.О., який професійно віднісся до своїх обов`язків захисника, було складено протокол допиту підозрюваного ОСОБА_2 та надано йому можливість отримати копії клопотання та відповідних матеріалів для продовження у слідчого судді строків досудового розслідування.
На наступний день, 30.05.2025 також було заплановано допит в якості підозрюваного ОСОБА_3 та вручення стороні захисту копій клопотання та матеріалів про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 62021000000000702 від 20.08.2021, про що було відомо адвокату Криворучко Л.С.
Однак, остання знов до органу досудового розслідування не з`явилась, а тому недобросовісно віднеслась до своїх обов`язків та знехтувала інтересами клієнта.
Як наслідок, на підставі постанови від 30.05.2025 стороною обвинувачення залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_14 (доручення від 30.05.2025 № 004-260007145).
У присутності адвоката Коломійця С.В. було складено протокол допиту підозрюваного ОСОБА_15 та надано йому можливість отримати копії клопотання та відповідних матеріалів для продовження у слідчого судді строків досудового розслідування.
Після дотримання процедури слідчим у провадженні було повідомлено адвоката Криворучко Л.С. про подання відповідного клопотання слідчому судді Печерського районного суду м. Києва про продовження строків досудового розслідування, але вона недобросовісно поставилась до своїх професійних обов`язків з надання правничої (правової) допомоги клієнтам, до слідчого судді на розгляд клопотання, який тривав декілька днів, не з`явилась.
Так, 04.06.2025 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Юшкова М.М., надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А. про продовження строків слідства (справа № 757/25811/25-к, пр. 1-кс-23491/25).
В судове засідання адвокат Криворучко Л.С. викликалась, але не з`явилась, через що подальший судовий розгляд було перенесено на 05.06.2025.
На наступний день в судове засідання захисник підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 адвокат Криворучко Л.С. не з`явилась, у зв`язку з чим виникла необхідність призначити підозрюваним захисників, а тому ухвалою слідчого судді від 05.06.2025 залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_16 .
Проте, як стало відомо органу досудового розслідування при особистому спілкуванні з адвокатом Хатнюком О.В. останній після телефонної розмови з адвокатом Криворучко Л.С., відмовився прибути до слідчого судді через можливі негативні наслідки для нього, якими пригрозила ОСОБА_1 . 
Обмежуючи незалежність адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підриваючи престиж адвокатури та адвокатської діяльності, знаючи про хід та стан розгляду слідчим суддею ОСОБА_17 клопотання про продовження строків досудового слідства, адвокат Криворучко Л.С не тільки проігнорувала всі судові засідання з даного приводу, але й вживала усіх заходів щодо їx зривання, не надаючи при цьому правової допомоги клієнтам. 
Не дивлячись на це, на підставі постанов від 05.06.2025 стороною обвинувачення через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії залучено ОСОБА_18 захисником адвоката Сербіна А.О. (доручення від 05.06.2025 №004-260007418), а ОСОБА_3 - адвоката Руденка С.С. (доручення від 05.06.2025 № 004-260007417), які приймали участь в судовому засіданні 05.06.2025.
На наступний день розгляду слідчим суддею Юшковим М.М. цього клопотання адвокат Криворучко Л.С., як стало вже за правило, 06.06.2025 до Печерського районного суду м. Києва не прибула, свої знання та професійну майстерність використала для затягування процесу, а не належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнтів.
Захист підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 під час судового засідання 06.06.2025, як й днем раніше, здійснювали залучені для безоплатної правничої допомоги адвокати Сербін A.O. та відповідно ОСОБА_19 .
Як наслідок, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва Юшкова М.М. від 06.06.2025 у справі № 757/25811/25-к строк досудового розслідування продовжено до шести місяців, тобто до 12.09.2025.
У подальшому органом досудового розслідування вживались заходи до продовження строків тримання під вартою підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , але адвокат Криворучко Л.С. вживала заходи щодо затягування відповідної правової процедури без надання належного захисту своїм клієнтам, для вручення копій клопотань та матеріалів до місця попереднього ув`язнення не з`явилась.
Так, 09.06.2025 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук T.В. надійшли клопотання сторони кримінального провадження №62021000000000702 від 20.08.2021 - старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А. про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_2 (справа № 757/26919/25-к, пр. 1-кс-23792/25) та підозрюваного ОСОБА_3 (справа № 757/26786/25-к, пр. 1-кс-23671/25).
Адвокат ОСОБА_1 до суду не прибула, судове засідання було перенесено на 10.06.2025.
Для забезпечення належного права на захист постановами від 10.06.2025 стороною обвинувачення залучено захисника для ОСОБА_20 та ОСОБА_3 через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_21 (доручення від 10.06.2025 № 004-260007598, від 10.06.2025 № 004-260007597).
Але у цей день 10.06.2025 адвокат ОСОБА_1 нарешті прибула до слідчого судді, але її ціллю було не вибудування належної правової позиції захисту, а створення будь-яких перепон у розгляді слідчим суддею клопотань сторони обвинувачення, спілкування з захисником наданого за постановою слідчого на окрему процесуальну дію.
Розгляд вказаних клопотань продовжувався 11.06.2025 та 12.06.2025, й супроводжувався намаганнями адвоката Криворучко Л.С. зірвати відповідний розгляд, слідчим суддею, як й слідчим залучались нові захисники, а до процесу долучився новий захисник ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за договором - адвокат ОСОБА_4 , яка пов`язана з адвокатом ОСОБА_1 , та продовжила лінію останньої з затягування процесу.
Не дивлячись на протиправну протидію з боку адвоката ОСОБА_1 , не надання клієнтам належної правової допомоги, ухвалами слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук Т.В. від 12.06.2025 продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_2 (справа №757/26919/25-к) та ОСОБА_3 (справа №757/26786/25-к) до 09.08.2025 включно.
У кримінальному провадженні №62021000000000702 від 20.08.2021 ОСОБА_1 систематично ігнорує виклики до слідчого судді, сторони обвинувачення.
Остання на зв`язок зі слідчим майже не виходить, будь-яких відомостей про свої неявки та їх причини завчасно не повідомляє. 
Випадки тиску ОСОБА_1 на адвокатів призначених органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, як вказувалось вище щодо ОСОБА_16 є непоодинокими.
Адвокат ОСОБА_1 будує свої відносини з колегами на засадах страху перед її фігурою, повним нехтуванням професійних прав інших адвокатів та гарантій професійної діяльності, порушення принципів адвокатської діяльності.
Інші адвокати, які залучаються слідчим суддею та/або стороною обвинувачення для захисту ОСОБА_2 та ОСОБА_3 через самоусунення ОСОБА_1 постійно відмовляються від відповідного призначення через небажання створення собі проблем, надіслання безпідставних скарг на їх дії з боку ОСОБА_1 , про що вона зазначала, зокрема й при залученні за постановою від 08.05.2025 стороною обвинувачення захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_22 (доручення від 08.05.2025 №004-260006099) надіслання клієнтом ОСОБА_1 - підозрюваним ОСОБА_2 безпідставної скарги на адвоката ОСОБА_23 .
Орган досудового розслідування, не дивлячись на те, що участь захисника не є обов`язковим при тяжкому злочині, який інкримінується ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , вживає усіх заходів щодо забезпечення останнім належного права на захист у зв`язку з ігноруванням адвокатом ОСОБА_1 своїх обов`язків, як перед стороною обвинувачення, слідчим суддею, так й перед своїми клієнтами.
Під час надання нібито послуг з правничої допомоги підозрюваним ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , їх захисту у кримінальному провадженні №62021000000000702 від 20.08.2021, адвокат ОСОБА_1 допустила вищевказані діяння, які містять ознаки дисциплінарного проступку: 
- порушення присяги адвоката України, що виразилось в недотриманні в адвокатській діяльності принципів верховенства права, законності, правил адвокатської етики, негідному і несумлінному забезпеченні права на захист, не надання належної правничої допомоги, безвідповідальному ставленні до покладених на неї обов`язків;
- порушення правил адвокатської етики, що виразилось у грубому нехтуванню основними принципами адвокатської етики: дотримання законності (ст. 7 Правил), пріоритет інтересів клієнта (ст. 8 Правил), компетентність та добросовісність (ст. 11 Правил), повага до адвокатської професії (ст. 12 Правил), чесність та добропорядна репутація (ст. 12-1 Правил), a також побудови відносин з іншими адвокатами на засадах взаємної поваги, дотримання професійних прав адвокатів та гарантій професійної діяльності (ст. 50 Правил);
- неналежне виконання професійних обов`язків, передбачених п.п. 1, 6 ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 21 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”;
- порушення інших обов`язків адвоката, передбачених ч. 5 ст. 22, ч. 5 ст. 40, ч.ч. 1, 2 ст. 47, 133, 134, ч. 1 ст. 193, ч. 3 ст. 295-1 КПК України.».
На підставі рішення Ради адвокатів України від “15” грудня 2021 року № 128 “Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції”, рішення Ради адвокатів України від “28” січня 2022 року № 6 “Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів” передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скеруванням т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 
16.07.2025 голова дисциплінарної палати у відповідності зі ст. 38 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” надала письмове доручення члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_5 на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, викладених у скарзі.
21.07.2025 перевіряючий член дисциплінарної палати ОСОБА_5 направив електронною поштою адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками та запропонував надати пояснення по її суті.
25.07.2025 дисциплінарною палатою направлено адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками засобами поштового зв`язку.
04.08.2025 на електронну адресу КДКА Вінницької області надійшло пояснення адвоката Криворучко Л.С. з додатками.
Так, відповідно до пояснень ОСОБА_1 , повідомлення про відповідні судові засідання надходили до неї несвоєчасно, у деяких випадках - лише за кілька хвилин до початку засідання, а в інших - після їх фактичного завершення. У зв`язку з цим вона об`єктивно не мала можливості забезпечити свою присутність у суді. На підтвердження поважності причин пропуску засідань адвокат також надала документи, що свідчать про її одночасну участь в інших судових розглядах у режимі відеоконференції. Також зазначила, що не відповідають дійсності твердження скаржника, що адвокат Криворучко Л.С. неодноразово не з`являлась до органу досудового розслідування для участі у слідчих діях та інших процесуальних діях, оскільки відсутні докази повідомлення адвоката Криворучко Л.С. про необхідність прибуття до органу досудового розслідування на певні дату і час, та у судові засідання.
27.08.2025 членом дисциплінарної палати КДКА адвокатом Ковальовим В.О. прийнято довідку №650 за наслідками проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С., викладених у скарзі керівника відділу Головного слідчого управління ДБР Говорущака О., якою встановлено, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.
28.08.2025 протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області у складі 9 членів дисциплінарної палати, визначено порядок денний з розгляду матеріалів перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 для вирішення питання про порушення, або про відмову в порушенні дисциплінарної справи.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п. 3 ст. 34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Положенням “Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність”, затвердженим Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 .
У зв`язку із чим, члени дисциплінарної палати за результатом голосування вирішили порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 та розглянути її на черговому засіданні дисциплінарної палати.
28.08.2025 рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА) за скаргою керівника відділу Головного управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М.
02.09.2025 за вих. №592 Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області надіслала Керівнику Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_24 та адвокату Криворучко Л.С. копію довідки (адвокату) та копію рішення дисциплінарної палати від 28.08.2025 стосовно адвоката Криворучко Л.С.
Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області листом від 09.09.2025 за вих. №604 повідомляла керівника Головного слідчого управління ДБР ОСОБА_24 та адвоката Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарної справи, порушеної стосовно адвоката Криворучко Л.С. за скаргою керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.М., призначений на 11 год. 26.09.2025 року в приміщенні КДКА Вінницької області за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 53. За клопотанням, дисциплінарна справа буду розглядатися в режимі відеоконференції.
Вказаний лист надсилався 09.09.2025 на електронні адреси та поштовим зв`язком.
26.09.2025 за №718 до КДКА Вінницької області надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просила забезпечити її участь в засіданні 26.09.2025 о 11:00 год та всіх інших засіданнях комісії в режимі відеокоференції.
26.09.2025 за №719 до КДКА Вінницької області надійшла заява від адвоката Надіч Н.Д., в якій просила:
1. Відкласти розгляд скарги ДБР щодо ОСОБА_1 , призначений на 26.09.2025, на іншу дату, щоб забезпечити адвокату належним чином ознайомитись з матеріалами провадження та підготувати правову позицію.
2. Надати адвокату Надіч Н.Д. копії усіх матеріалів дисциплінарного провадження за скаргою ДБР щодо ОСОБА_1 , направивши їх на електронну пошту.
3. Забезпечити участь адвоката Надіч Н.Д. у засіданні КДКА Вінницької області в режимі відеоконференції, завчасно повідомивши про технічний спосіб підключення та надавши необхідні доступи/посилання для приєднання.
4. Не проводити засідань КДКА без участі адвоката Надіч Н.Д.
5. Надати письмову відповідь на цю заяву.
26.09.2025 відбулося засідання дисциплінарної палати. По відеозв`язку за допомогою власних технічних засобів на засіданні дисциплінарної палати були присутні адвокат Криворучко Л.С. та її представниця Надіч Н.Д. 
Надіч Н.Д. заявила клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи для надання їй можливості ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи.
Члени дисциплінарної палати порадившись вирішили клопотання ОСОБА_4 - представниці адвоката Криворучко Л.С. задовольнити, розгляд дисциплінарної справи відкласти на наступне засідання дисциплінарної палати, на 23 жовтня 2025 року; надати можливість Надіч Н.Д. ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи, порушеної за скаргою керівника відділу Головного управління ДБР Говорущака О.М на дії адвоката Криворучко Л.С.
15.10.2025 за вих. №677 Дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області направлено повідомлення на електронні адреси Керівника відділу ГСУ ДБР Говорущаку О.М. та адвокату Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарної справи призначений на 11 год. 23.10.2025.
21.10.2025 адвокатом Надіч Н.Д. до КДКА Вінницької області подано клопотання про відкладення засідання на іншу дату та час, оскільки не може прийняти участь у засіданні 23.10.2025 о 11:00 год, у зв`язку із зайнятістю у судових справах в якості захисника та представника, а саме: у судовому засіданні в Печерському районному суді міста Києва у справі №757/10194/24-к, яке призначено на 23.10.2025 о 11:45; у судовому засіданні у справі №488/466/25 в Миколаївському апеляційному суді 23.10.2025 о 15:00.
Також у поданому клопотанні зазначено, що з метою отримання доказів на підтвердження відсутності складу дисциплінарного проступку адвоката Криворучко Л.С., 21.10.2025 до Печерського районного суду міста Києва та Державного бюро розслідувань було направлено ряд адвокатських запитів, станом на 23.10.2025 відповіді не отримано, що так само є поважною причиною відкладення засідання КДКА Вінницької області.
23.10.2025 за №778 до КДКА Вінницької області надійшла заява про відвід №1, яка подана адвокатом Криворучко Л.С. У вказаній заяві зазначено, що адвокат Криворучко Л.С. не довіряє усьому складу КДКА Вінницької області і заявляє відвід колегіальний одночасний (не кожному по окремо) повному складу КДКА Вінницької області (аналогія закону весь склад суду) голові КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л., членам КДКА Півнюк А.О., ОСОБА_5 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 
23.10.2025 за №781 (під час засідання) до КДКА Вінницької області надійшло клопотання адвоката Криворучко Л.С. про залучення інших заінтересованих осіб, в якому просила:
1. Залучити до участі в якості свідків старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_9 та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.;
2. Відкласти засідання КДКА Вінницької області призначене на 23.10.2025 о 11:00 год. на іншу дату та час, з підстав пп. 7.7 п. 7 Регламенту КДКА регіону (затвердженого рішенням РАУ від 16.02.2013 №77 зі змінами);
3. Забезпечити участь старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_9 та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О. у наступному засіданні КДКА Вінницької області;
4. З метою забезпечення права на захист і права на справедливий суд ст. 6 Конвенції засідання КДКА Вінницької області проводити виключно за участі адвоката ОСОБА_1 та її представника адвоката Надіч Н.Д.; у разі відмови у задоволенні даного клопотання і відмови виконати закон, вважати дане клопотання заявою про відвід колегіальному складу комісії КДКА Вінницької області.
Протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 члени дисциплінарної палати (загальний склад дисциплінарної палати 9 членів) розглянули запропонований до розгляду перелік справ, які представлені членами палати, та переконалися, що розгляд кожної справи цілком обґрунтовано пропонується до внесення до порядку денного засідання дисциплінарної палати. Зауважень не надійшло. Вирішила затвердити порядок денний засідання дисциплінарної палати на 23 жовтня 2025 року з розгляду справ відповідно переліку.
Відповідно до Протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 у складі 9 членів дисциплінарної палати, за результатами голосування (за - 8 голосів, проти - немає), вирішити притягнути адвоката Криворучко Л.С. (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №4676/10 від 24.11.2011 р. виданого Київською обласною КДКА) до дисциплінарної відповідальності і застосувати дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Згідно рішення від 23.10.2025 ДП КДКА Вінницької області встановила, що 15.07.2025 року за супровідним листом т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Андрія Місяця вих. 4136 від 07.07.2025 на адресу КДКА Вінницької області надійшла для розгляду по суті скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. стосовно неправомірної, на його думку, діяльності адвоката ОСОБА_1 . 
Скеровуючи скаргу на розгляд КДКА Вінницької області, т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури послався на рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 року, яким КДКА м. Києва вважається несформованою у відповідності до Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисциплінарній палаті КДКА м. Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених ст. 50 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
16 липня 2025 року дану скаргу для проведення перевірки і складення довідки за її наслідками, передано члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області Ковальову В.О.
29 липня 2025 року на електронну пошту КДКА Вінницької області надійшли пояснення адвоката ОСОБА_1 з додатками.
27 серпня 2025 року член ДП КДКА Вінницької області ОСОБА_5 за наслідками перевірки скарги про дисциплінарний проступок адвоката, надіслав на розгляд дисциплінарної палати довідку та всі матеріали перевірки.
28 серпня 2025 року, за результатами розгляду скарги щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 , довідки та матеріалів перевірки, КДКА Вінницької області у складі дисциплінарної палати прийняла рішення, яким вирішено порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 
23 жовтня 2025 року за наслідками розгляду дисциплінарної справи членами дисциплінарної палати КДКА Вінницької області встановлено наявність в діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку.
Керівник ГСУ ДБР ОСОБА_29 у своїй скарзі доводить до відома щодо виявлених порушень Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” в діях адвоката ОСОБА_1 та ставить питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання своїх професійних обов`язків визначених Правилами адвокатської етики.
На стадії перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвокатом ОСОБА_1 , були надані письмові пояснення по суті скарги.
26 вересня 2025 року в засіданні ДП КДКА Вінницької області адвокат ОСОБА_1 взяла участь дистанційно і заявила клопотання про відкладення засідання та надання можливості ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи її адвокату Надіч Н.Д.
23 жовтня 2025 року в засіданні ДП КДКА Вінницької області адвокат взяла участь дистанційно за допомогою власних технічних засобів та заявила відвід дисциплінарній палаті КДКА Вінницької області як органу адвокатського самоврядування, у задоволенні якого було відмовлено.
На пропозицію голови ДП КДКА Вінницької області, щодо надання пояснень по суті скарги адвокат Криворучко Л.С. своїм правом на надання пояснень не скористалась.
Так, рішення ДП КДКА Вінницької області від 23.10.2025 мотивоване тим, що в рамках кримінального провадження №62021000000000702 від 20.08.2021, досудове розслідування якого здійснюється Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань Криворучко Л.С. діє в інтересах ОСОБА_3 на підставі договору про надання правничої допомоги №б_н від 27.03.3025 року та ордеру Серія АА №1555565 від 27.03.2025 року у Державному бюро розслідувань. Також захисник Криворучно Л.С. в рамках цього ж кримінального провадження діє в інтересах ОСОБА_2 , на підставі договору про надання правничої допомоги №б_н від 01.02.2025 року та ордеру Серія АА №1538093 від 23.03.2025 року у Державному бюро розслідувань.
ОСОБА_3 та ОСОБА_2 органом досудового розслідування підозрюються у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень та відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, у такій категорії проваджень участь захисника є обов`язковою.
Під час розгляду дисциплінарної справи встановлено, що захисник підозрюваних – адвокат Криворучко Л.С., будучи належним чином поінформованою про хід досудового розслідування та заплановані судові засідання, не з`явилася на судові засідання, призначені на 15 та 16 травня 2025 року в Печерському районному суді м. Києва, під час розгляду клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 . Унаслідок цього підозрюваний залишився без належного захисту, що підтверджується залученням адвоката з системи безоплатної правової допомоги.
Аналогічна ситуація мала місце 29 та 30 травня 2025 року, коли під час проведення слідчих дій Головного слідчого управління ДБР, зокрема допиту підозрюваного ОСОБА_3 та вручення клопотання про продовження строків досудового розслідування, адвокат ОСОБА_1 , попри належне повідомлення, також не з`явилася. Як наслідок, для забезпечення реалізації права підозрюваного на захист знову був залучений адвокат з безоплатної правової допомоги.
Крім того, 04, 05, 06 та 09 червня 2025 року адвокат Криворучко Л.С. не прибула на судові засідання, призначені в Печерському районному суді м. Києва для розгляду клопотань про продовження строків досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.
Водночас, адвокат Криворучко Л.С. надала письмові пояснення, згідно з якими повідомлення про відповідні судові засідання надходили їй несвоєчасно: у деяких випадках – лише за кілька хвилин до початку засідання, а в інших – після їх фактичного завершення. У зв`язку з цим вона об`єктивно не мала можливості забезпечити свою присутність у суді. На підтвердження поважності причин пропуску засідань адвокат також надала документи, що свідчать про її одночасну участь в інших судових засіданнях у режимі відеоконференції.».
Члени ДП КДКА Вінницької області вважали, що за наслідками перевірки та розгляду дисциплінарної справи встановлено факти неналежного виконання адвокатом Криворучко Л.С. своїх професійних обов`язків щодо забезпечення права на захист підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Зокрема, 15– 16 травня 2025 року адвокат була відсутня під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , а 29– 30 травня 2025 року – під час проведення слідчих дій, пов`язаних із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 клопотання про продовження строку досудового розслідування. Унаслідок цього підозрювані залишилися без належного захисту та до даної дії були залучені адвокати з системи безоплатної правової допомоги.
Під час розгляду справи не встановлено жодних фактів чи об`єктивних даних, які б свідчили про втручання сторони обвинувачення у здійснення адвокатом ОСОБА_1 своєї професійної діяльності під час надання правової допомоги клієнтам.
У матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що з боку представників сторони обвинувачення мали місце дії чи бездіяльність, спрямовані на перешкоджання або обмеження незалежності адвоката при виконанні нею своїх обов`язків. Не виявлено також фактів тиску, примусу, дискредитації чи створення штучних перешкод у реалізації адвокатом своїх процесуальних прав, гарантованих Законом України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
Наведені у письмових поясненнях твердження про нібито незаконне втручання в діяльність адвоката ОСОБА_1 , не знайшли свого підтвердження.
Члени дисциплінарної палати, вивчивши матеріали дисциплінарного провадження, а також ознайомившись із змістом поданих адвокатом ОСОБА_1 пояснень і способом її захисту під час засідання Палати, дійшли висновку, що обрана адвокатом лінія поведінки свідчить про недотримання вимог профільного Закону та Правил адвокатської етики.
Відтак, внаслідок встановлених обставин справи дисциплінарна палата КДКА Вінницької області одноголосно прийняла рішення від 23.10.2025 (член дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_5 , який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 , участі у голосуванні не брав), яким вирішила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порушення присяги адвоката України, ст. ст. 27, 42, 43, 46 Правил адвокатської етики та застосувати до неї дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Не погодившись з прийнятим рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду з цим адміністративним позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Надаючи оцінку обставинам у справі, суд керується наступними мотивами.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 2 КАС України визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, згідно частиною першої якої завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).
Частинами 1, 3 статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
За приписами частини першої статті 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Відповідно до статті Закону № 5076-VI видами адвокатської діяльності є:
1) надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;
2) складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;
3) захист прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні, особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення;
4) надання правничої допомоги свідку у кримінальному провадженні;
5) представництво інтересів потерпілого під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні;
6) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами;
7) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб, держави, органів державної влади, органів місцевого самоврядування в іноземних, міжнародних судових органах, якщо інше не встановлено законодавством іноземних держав, статутними документами міжнародних судових органів та інших міжнародних організацій або міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України;
8) надання правничої допомоги під час виконання та відбування кримінальних покарань;
9) захист прав, свобод і законних інтересів викривача у зв`язку з повідомленням ним інформації про корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.
Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.
В силу положень статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний:
1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики;
2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правничої допомоги;
3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів;
4) підвищувати свій професійний рівень;
5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування;
6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правничої допомоги.
Адвокату забороняється:
1) використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта;
2) без згоди клієнта розголошувати відомості, що становлять адвокатську таємницю, використовувати їх у своїх інтересах або інтересах третіх осіб;
3) займати у справі позицію всупереч волі клієнта, крім випадків, якщо адвокат впевнений у самообмові клієнта;
4) відмовлятися від надання правничої допомоги, крім випадків, установлених законом.
3. Адвокат забезпечує захист персональних даних про фізичну особу, якими він володіє, відповідно до законодавства з питань захисту персональних даних.
Відповідно до частини 1 статті 23 Закону № 5076-VI професійні права, честь і гідність адвоката гарантуються та охороняються Конституцією України, цим Законом та іншими законами, зокрема:
1) забороняються будь-які втручання і перешкоди здійсненню адвокатської діяльності;
2) забороняється вимагати від адвоката, його помічника, стажиста, особи, яка перебуває у трудових відносинах з адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням, а також від особи, стосовно якої припинено або зупинено право на заняття адвокатською діяльністю, надання відомостей, що є адвокатською таємницею. З цих питань зазначені особи не можуть бути допитані, крім випадків, якщо особа, яка довірила відповідні відомості, звільнила цих осіб від обов`язку зберігати таємницю в порядку, передбаченому законом;
3) проведення стосовно адвоката оперативно-розшукових заходів чи слідчих дій, що можуть проводитися виключно з дозволу суду, здійснюється на підставі судового рішення, ухваленого за клопотанням Генерального прокурора, його заступників, прокурора Автономної Республіки Крим, області, міста Києва та міста Севастополя;
4) забороняється проведення огляду, розголошення, витребування чи вилучення документів, пов`язаних із здійсненням адвокатської діяльності;
5) адвокату гарантується рівність прав з іншими учасниками провадження, дотримання засад змагальності і свободи в наданні доказів та доведенні їх переконливості;
6) життя, здоров`я, честь і гідність адвоката та членів його сім`ї, їх майно перебуває під охороною держави, а посягання на них тягнуть відповідальність, передбачену законом;
7) адвокату гарантується право на забезпечення безпеки під час участі у кримінальному судочинстві в порядку, встановленому законом;
8) забороняється залучати адвоката до конфіденційного співробітництва під час проведення оперативно-розшукових заходів чи слідчих дій, якщо таке співробітництво буде пов`язане або може призвести до розкриття адвокатської таємниці;
9) забороняється втручання у приватне спілкування адвоката з клієнтом;
10) забороняється внесення подання слідчим, прокурором, а також винесення окремої ухвали (постанови) суду щодо правової позиції адвоката у справі;
11) забороняється втручання у правову позицію адвоката;
12) орган або посадові особи, які затримали адвоката або застосували до нього запобіжний захід, зобов`язані негайно повідомити про це відповідну раду адвокатів регіону;
13) повідомлення про підозру адвоката у вчиненні кримінального правопорушення може бути здійснене виключно Генеральним прокурором, його заступником, прокурором Автономної Республіки Крим, області, міста Києва та міста Севастополя;
14) забороняється притягати до кримінальної чи іншої відповідальності адвоката (особу, стосовно якої припинено або зупинено право на заняття адвокатською діяльністю) або погрожувати застосуванням відповідальності у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності згідно із законом;
15) не можуть бути підставою для притягнення адвоката до відповідальності його висловлювання у справі, у тому числі ті, що відображають позицію клієнта, заяви у медіа, якщо при цьому не порушуються професійні обов`язки адвоката;
16) забороняється ототожнення адвоката з клієнтом;
17) дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку.
Особливості проведення окремих слідчих дій та заходів забезпечення кримінального провадження стосовно адвоката визначаються частиною другою цієї статті.
У свою чергу, звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019) затверджені Правила адвокатської етики (далі - ПАЕ), які мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури в сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві. ПАЕ слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.
Положеннями статті 2 ПАЕ, передбачено, що дія Правил поширюється на: 
- всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії; 
- всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку; 
- адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, інших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності; 
- відносини, що виникли або існують після їх прийняття.
Стаття 7 ПАЕ передбачає, що у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.
Згідно абз. 2 статті 11 ПАЕ адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Відповідно до статті 12 ПАЕ всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.
Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.
Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.
Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.
Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки(абз. 1 ст. 12-1 ПАЕ).
Відповідно до статті 27 ПАЕ кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу.
При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.
Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.
Представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил (стаття 42 ПАЕ).
Дотримуючись принципу законності, адвокат водночас має: бути наполегливим і принциповим у відстоюванні інтересів клієнта в суді, не поступатися своєю незалежністю у захисті й представництві прав та інтересів клієнта з метою не погіршити стосунків з суддями; у випадку вчинення судом тиску на адвоката - не йти на компроміси, що суперечать охоронюваним законом інтересам клієнта; послідовно дотримуватися принципу пріоритетності інтересів клієнта перед всіма іншими інтересами й міркуваннями, що пов`язані з відносинами адвоката з судом (абз. 1 ст. 43 ПАЕ).
У відносинах з органами досудового розслідування, адміністративної юрисдикції адвокат має дотримуватися принципів і підходів, закріплених розділом IV цих Правил, з урахуванням специфіки статусу цих органів і процесуальних форм взаємодії адвоката з ними, передбачених чинним законодавством (абз. 1 ст. 46 ПАЕ).
Відповідно до приписів статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Згідно із положеннями статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно пункту 4 частини 1 статті 32 Закону № 5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі, зокрема, накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
Частиною 2 статті 32 Закону № 5076-VI визначено, що накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Відповідно до частини 3 статті 32 Закону № 5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю припиняється, зокрема, з підстав, передбачених пунктами 4 і 5 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.
У разі припинення права на заняття адвокатською діяльністю з підстав, передбачених пунктами 4 і 5 частини першої цієї статті, копія рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у триденний строк з дня його прийняття надсилається адвокату та відповідній раді адвокатів регіону. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про припинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.
Відомості про припинення права на заняття адвокатською діяльністю вносяться до Єдиного реєстру адвокатів України (частина 7 статті 32 цього Закону).
Суд виходить з того, що Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі № 813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі № 821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі № 826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Водночас, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.
Відповідно до частин 1, 2 статті 33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Частиною 3 цієї статті Закону №5076-VI закріплено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина 1 статті 36 цього Закону).
За приписами частини 2 статті 36 Закону № 5076-VI не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Згідно зі статтею 37 Закону № 5076-VI, стадіями дисциплінарного провадження є: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Частинами 1, 2 статті 38 Закону №5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (частина 3 статті 38 Закону №5076-VI).
Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення (частина 1 статті 40 Закону № 5076-VI).
Згідно із частиною 2 цієї статті Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Відповідно до частини 3, 4 статті 40 Закону № 5076-VI розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Відповідно до статті 41 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Частиною 1 статті 42 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури наведені у частині 5 статті 50 Закону № 5076-VI, до яких належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів (частина 6 статті 50 Закону № 5076-VI).
Відповідно до частини 7, 8 статті 50 Закону № 5076-VI рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.
Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня доведення такого рішення до відома особи.
Частинами 10 та 11 статті 50 Закону № 5076-VI визначено, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.
Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.
Відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, рішень Ради адвокатів України з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації правильності оформлення та подання дисциплінарної скарги, розгляду дисциплінарного провадження стосовно адвокатів розроблено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (далі - Положення № 120).
Пунктами 2 - 3 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Натомість п. 4 Положення № 120, визначено, що дисциплінарним проступком адвоката є: - порушення вимог несумісності; - порушення присяги адвоката України; - порушення правил адвокатської етики; - розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; - невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; - невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; - порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Визнання інших діянь дисциплінарним проступком адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за їх вчинення не допускається.
Пунктами 8, 9, 10 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
До заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали постанови, звернення суддів; заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб поданих на дії адвокатів.
Пунктом 20 Положення № 120 передбачено, що усі заяви (скарги) підлягають обов`язковому прийняттю без здійснення їх реєстрації. Заяви (скарги), що відповідають вимогам до заяви (скарги), підлягають обов`язковій реєстрації та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті, реєстрації та розгляді заяви (скарги) з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення, інші дискримінаційні ознаки.
Заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката (п. 21 Положення 120).
Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі). (п. 24 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи (п. 25 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами (п. 26 Положення № 120).
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках (п. 30 Положення № 120).
За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів (п. 31 Положення № 120).
Дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (п. 32 Положення № 120).
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки (п. 33 Положення № 120).
Пунктом 39 Положення № 120 передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. 
Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати. 
Розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (п. 40 Положення № 120).
Відповідно до п. 43 Положення № 120 розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.
Згідно п. 44 Положення № 120 адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката. 
Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. 
Належним повідомленням особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою, зазначеною в заяві (скарзі), або надіслання листа на адресу електронної пошти такої особи, зазначену у скарзі. 
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Такі учасники засідання повинні за два дні до початку засідання письмово повідомити КДКА регіону про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, направивши на адресу електронної пошти КДКА регіону відповідне клопотання та документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 даного Положення. Таке клопотання та документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису. 
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката, який не з`явився для участі в засіданні, оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (п. 45 Положення № 120).
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки (п. 46 Положення № 120).
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол. У протоколі засідання зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів дисциплінарної палати та інших осіб, запрошених на засідання; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення (п. 48 Положення № 120).
За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.
Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, секретаря КДКА та працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів (п. 49 Положення № 120).
За вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України ? позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України; 4) для адвокатів іноземних держав ? виключення з Єдиного реєстру адвокатів України (п. 50 Положення № 120).
Відповідно до п. 51-55 Положення № 120 рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини. 
До адвоката застосовується дисциплінарне стягнення у вигляді попередження, якщо можливість застосування іншого стягнення за вчинений ним дисциплінарний проступок не передбачена законом. 
Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики. 
Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. 
1) Рішення може прийматися таємним голосуванням, якщо за його проведення у такий спосіб проголосували більше половини обраного складу дисциплінарної палати кваліфікаційнодисциплінарної комісії адвокатури. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні. 
2) Рішення у дисциплінарній справі приймається членами дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, а також інших осіб, присутніх на засіданні дисциплінарної палати, за виключенням Голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури відповідного регіону. 
3) Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може особисто викласти письмово окрему думку щодо конкретного рішення. Окрема думка додається до протоколу засідання і не оголошується при оголошенні рішення.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. У виняткових випадках, залежно від складності справи, складання повного тексту рішення може бути відкладено на строк не більше трьох робочих днів з дня закінчення розгляду справи, але вступна і резолютивна частини рішення оголошуються у засіданні, в якому закінчився розгляд справи (п. 56 Положення № 120).
Дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання (п. 57 Положення № 120).
Копія рішення надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення (п. 58 Положення № 120).
Винесене дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури рішення (про закриття дисциплінарної справи, попередження, зупинення чи позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю) у дисциплінарній справі за результатами розгляду заяви (скарги) може бути оскаржене до Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття (з урахуванням ст.ст. 31, 32, 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») лише адвокатом, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, або особою, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, чи їхніми представниками, з дотриманням вимог, визначених пунктами 36.1. – 36.7. цього Положення (п. 60 Положення № 120).
З вищевикладеного слідує, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарного проступку. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути обґрунтовані та мотивовані. У випадку незгоди з такими рішеннями заявник або адвокат можуть оскаржити їх до вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Рішенням Ради адвокатів України від 16 лютого 2013 року № 77 затверджений Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - Регламент), який визначає порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (далі по тексту - КДКА) в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон), а також процедуру розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій.
Регламент визначає: права, обов`язки, встановлює повноваження та порядок припинення повноважень Голови КДКА, заступників голови КДКА - голів кваліфікаційної та дисциплінарної палат КДКА, їх заступників, секретаря КДКА, секретарів палат та членів КДКА; регулює порядок вирішення питань процедурної діяльності КДКА, що віднесені до її компетенції, організації проведення засідань КДКА, порядок прийняття рішень КДКА. У Регламенті визначені процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності КДКА.
У Регламенті визначені процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності КДКА.
Відповідно до п. 1.1.3, 1.2.1 Регламенту основними засадами діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є відкритість, гласність, законність, незалежність, об`єктивність, колегіальність прийняття рішень, їх обов`язковість, змагальність сторін у дисциплінарному провадженні, право на оскарження рішень КДКА у передбачених Законом випадках і порядку.
Регламент визначає порядок роботи КДКА, процедуру проведення засідань, прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень та з питань внутрішньої діяльності КДКА.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кількісний і персональний склад палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії регіону визначається конференцією адвокатів регіону, але не більше дев`яти членів кваліфікаційної палати та не більше одинадцяти – дисциплінарної (п. 2.1.1 Регламенту).
Згідно п. 4.2 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарна комісія регіону безпосередньо та через повноваження кваліфікаційної та дисциплінарної палат комісії:
4.2.3. Приймає рішення про зупинення, позбавлення, припинення права на заняття адвокатською діяльністю у випадках, встановлених законодавством;
4.2.4. Здійснює дисциплінарне провадження стосовно адвокатів.
Відповідно до п. 6.1.1, 6.1.2 Регламенту формою роботи КДКА є засідання. Голова Комісії визначає порядок розгляду питань, що виносяться на засідання, місце, день та час проведення засідання, доповідачів по кожному питанню порядку денного;
Засідання кваліфікаційної та дисциплінарної палат КДКА скликаються головами відповідних палат або їх заступниками.
Члени Палати можуть подавати Голові Палати пропозиції щодо внесення питань для формування порядків денних засідань Палати.
Підготовка засідання КДКА (палати КДКА), скликання її складу, повідомлення членів КДКА та інших осіб, які мають право брати участь у засіданнях із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, забезпечуються головою КДКА, його заступниками (головами палат) або за дорученням голови чи заступників голови одним із членів КДКА, секретаріатом КДКА;
Про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання КДКА (палати КДКА), члени КДКА (палати КДКА) та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються не пізніше як за п`ять днів до дня проведення засідання.
Особам, які мають право брати участь у засіданні, такі повідомлення надсилаються засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою.
Учасниками засідання КДКА (Плати) є особи, відносно яких розглядається чи вирішується питання, та особи, звернення яких або питання стосовно яких включені до порядку денного засідання, їх представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні КДКА (Палати) у випадках, передбачених законодавством України, Положенням про КДКА або цим Регламентом (6.4.1 Регламенту).
Учасники засідання КДКА (Палати) мають право до початку засідання заявити відвід члену (членам комісії) за наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання; надавати усні чи письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи; заявляти клопотання; з дозволу головуючого висловлювати свої міркування з питань, що розглядаються; ставити питання іншим учасникам засідання (крім члену КДКА); висловлювати заперечення (6.4.2 Регламенту).
Особи, відносно яких КДКА (Палата) розглядає питання, мають право знайомитися з матеріалами, наявними відносно них у КДКА, крім випадків, коли матеріали містять предмет адвокатської таємниці, конфіденційну або службову інформацію (6.4.3 Регламенту).
Учасники засідання зобов`язані з`явитися на засідання КДКА (Палати); надавати відомості, необхідні для вирішення питання; завчасно (не пізніше ніж за 3 дні до дня засідання) письмово повідомити КДКА про неможливість явки та про причину неявки на засідання КДКА (палати), а також надати документи, що свідчать про поважні причини неявки (6.4.4 Регламенту).
Учасники засідання дисциплінарної палати КДКА, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції (6.4.5 Регламенту).
Учасники засідання КДКА (Палати) повинні добросовісно користуватися своїми правами (6.4.6 Регламенту).
Відповідно до п. 6.4.7 Регламенту недобросовісне користування своїми правами не допускається. КДКА (Палата) може визнати дії учасника засідання недобросовісним користуванням своїми правами, зокрема у разі:
- подання заяви, клопотання для вирішення питання, яке вже вирішено КДКА (Палатою), за відсутності інших підстав або нових обставин;
- подання заяви, клопотання про відкладення розгляду питання, справи без доказів, які підтверджують поважні причини неявки на засідання КДКА (Палати);
- заявлення завідомо безпідставного відводу (така заява має містити обґрунтування);
- заявлення відводу усім членам КДКА (Палати) без обґрунтування такого відводу стосовно кожного члена КДКА (Палати);
- порушення порядку під час засідання КДКА (Палати) або невиконання розпоряджень головуючого;
- вчинення інших дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду питання, справи.
Згідно п. 6.4.8 Регламенту якщо подання заяви, клопотання визнається недобросовісним користуванням своїми правами учасником засідання, КДКА (Палата) має право залишити без розгляду таку заяву, клопотання.
У випадку недобросовісного користування своїми правами, КДКА (Палата) має право вжити заходи реагування. Заходами реагування є дії, що вчиняються з метою спонукання учасників засідання до добросовісного виконання своїх обов`язків, припинення недобросовісного користування своїми правами та запобігання створенню перешкод для розгляду питання, справи. Види заходів реагування: 1) попередження; 2) видалення із залу засідання КДКА (Палати) / відключення від відеоконференції у разі прийняття участі у засіданні дистанційно (6.4.9 Регламенту).
До учасників засідання за порушення порядку під час засідання КДКА (Палати) або невиконання розпоряджень головуючого може застосовуватися попередження, а в разі повторного вчинення таких дій - видалення із залу засідання КДКА (Палати) / відключення від відеоконференції у разі прийняття участі у засіданні дистанційно (6.4.10 Регламенту).
Про залишення заяви, клопотання без розгляду у зв`язку із недобросовісним користуванням своїми правами, КДКА (Палата) приймає протокольне рішення, про що зазначається в протоколі засідання КДКА (Палати) (6.4.11 Регламенту).
Разом з тим, розділ 7 Регламенту визначає порядок проведення засідань КДКА (Палати).
7.1. Засідання КДКА (Палати) проводиться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. В окремих випадках, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці або іншої захищеної законом конфіденційної інформації чи з інших причин, визнаних поважними, КДКА (Палата) проводить закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання КДКА (Палати) приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні. Представники масової інформації допускаються на засідання за правилами пункту 6.1.5. цього Регламенту;
7.1.1. Засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.
7.1.2. У разі проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону, членам дисциплінарної палати КДКА регіону категорично забороняється здійснювати аудіо- чи відеофіксацію "нарадчої кімнати". Дії щодо здійснення аудіо- чи відеофіксації "нарадчої кімнати" та/або розголошення таємниці "нарадчої кімнати" є дисциплінарним проступком, а саме грубим одноразовим порушенням правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України, та є підставою для позбавлення члена дисциплінарної палати КДКА регіону права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
7.2. Голова КДКА (Голова Палати) відкриває засідання КДКА (Палати), повідомляє про кількість присутніх членів комісії, або про кількість присутніх членів комісії КДКА (палати) Донецької області, які з поважних причин не можуть особисто бути присутніми на засіданні КДКА (палати) та беруть участь в режимі відео-конференції, Skype-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо, а також про інших осіб, які з`явилися на засідання;
7.3. Після встановлення правомочності засідання, КДКА (Палата) відкритим голосуванням затверджує порядок денний;
7.4. Член комісії, який є доповідачем питання порядку денного засідання КДКА (Палати), готує відповідну письмову довідку та/або проект рішення КДКА (Палати);
7.5. До початку розгляду заяви (скарги) особа, яка її подала чи відносно якої розглядається справа, має право заявити відвід члену КДКА з мотивів обґрунтованих сумнівів у його неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду.
Відвід може бути заявлений будь-якому члену КДКА (Палати), який входить до її складу, незалежно від його участі у засіданні. Повний склад КДКА (Палати) доводиться до відома учасників засідання.
З тих самих підстав член КДКА може заявити собі самовідвід. Відвід (самовідвід) вирішується іншими членами КДКА (Палати), присутніми на засіданні, без участі члена КДКА, якому був заявлений відвід (самовідвід), відкритим голосуванням більшістю голосів членів КДКА (Палати), які беруть участь у засіданні. У разі рівності голосів член КДКА вважається відведеним (самовідведеним).
Рішення про відвід (самовідвід) кількох членів КДКА приймається відносно кожного окремо.
7.6. Засідання КДКА (Палати) протоколюється секретарем КДКА (Палати). Протоколи засідань КДКА (Палати) підписуються Головою КДКА (Палати) або членом КДКА (Палати), який був обраний головуючим на засіданні у відповідності до п.6.2.1. або п. 6.2.2. цього Регламенту та секретарем КДКА (Палати) або іншим членом КДКА (Палати) обраним відповідно до п. 5.7. Регламенту. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (Палати), а також про членів, що беруть участь в режимі відео-конференції, 8куре-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.
7.7. Розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання КДКА (Палати), може бути відкладений або зупинений у випадках:
- неявки на засідання учасників;
- необхідності витребування нових матеріалів;
- у разі необхідності проведення додаткової комісійної перевірки;
- залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб;
- відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії;
- з інших підстав, за рішенням КДКА.
У розгляді справи, яка має великий обсяг матеріалів, або неможливістю її розгляду за один день із інших причин, які КДКА (Палата) визнає поважними, у засіданні може бути оголошено перерву, але не більше ніж на три робочих дні.
У разі, якщо після відкладення, зупинення або оголошеної перерви зміниться склад членів КДКА (Палати), які беруть участь у засіданні, їм надається час для ознайомлення із матеріалами справи, що розглядається.
7.8. До строку розгляду дисциплінарної справи не включаються і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.
7.9. На засіданні КДКА (Палати) ведеться протокол, який підписується Головою КДКА (Палати) або членом КДКА (Палати), який був обраний головуючим на засіданні у відповідності до п.6.2.1. або п. 6.2.2. цього Регламенту та секретарем КДКА (Палати) або іншим членом КДКА (Палати) обраним відповідно до п. 5.7. Регламенту.
Пунктом 8.1 Регламенту визначено, що результатом вирішення питань, віднесених Законом до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісії адвокатури є рішення; У передбачених Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Рішення КДКА приймаються за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат (п. 8.2 Регламенту).
Відповідно до п. 8.7 Регламенту окремими документами кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визначеної форми, які видаються від імені КДКА, є рішення КДКА та її палат, зокрема: г. про порушення дисциплінарної справи; ґ. про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення.
У відповідності до п. 8.10 Регламенту рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти календарних днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дію.
ВКДКА, може вжити заходи забезпечення розгляду скарги у ВКДКА на рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю шляхом прийняття рішення про зупинення дії рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури до прийняття рішення ВКДКА за результатом розгляду такої скарги.
Порядок та підстави прийняття ВКДКА рішення про зупинення дії рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або рішення про відмову у зупиненні дії рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається ВКДКА відповідно до Регламенту ВКДКА, Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність та рішень Ради адвокатів України.
У разі, якщо матеріали дисциплінарної справи повертаються на новий розгляд після скасування ВКДКА рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення чи позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю - при прийнятті КДКА рішення також необхідно враховувати відбутий строк дисциплінарного стягнення, з конкретним зазначенням його в місяцях та/або днях.
Так, судом встановлено, що 15.07.2025 року за скеруванням т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.М. стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 
16.07.2025 голова дисциплінарної палати у відповідності зі ст. 38 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” надала письмове доручення члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_5 на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, викладених у скарзі.
21.07.2025 перевіряючий член дисциплінарної палати ОСОБА_5 направив електронною поштою адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками та запропонував надати пояснення по її суті.
25.07.2025 дисциплінарною палатою направлено адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками засобами поштового зв`язку.
04.08.2025 на електронну адресу КДКА Вінницької області надійшло пояснення адвоката Криворучко Л.С. з додатками.
27.08.2025 членом дисциплінарної палати КДКА адвокатом Ковальовим В.О. прийнято довідку №650 за наслідками проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С., викладених у скарзі керівника відділу Головного слідчого управління ДБР Говорущака О., якою встановлено, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.
28.08.2025 протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області, визначено порядок денний з розгляду матеріалів перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С. для вирішення питання про порушення, або про відмову в порушенні дисциплінарної справи.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п. 3 ст. 34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Положенням “Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність”, затвердженим Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 
28.08.2025 рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 за скаргою керівника відділу Головного управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М.
02.09.2025 за вих. №592 Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області надіслала керівнику ГСУ ДБР ОСОБА_24 та адвокату Криворучко Л.С. копію довідки (адвокату) та копію рішення дисциплінарної палати від 28.08.2025 стосовно адвоката Криворучко Л.С.
Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області листом від 09.09.2025 за вих. №604 повідомляла керівника ГСУ ДБР ОСОБА_24 та адвоката Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарної справи, порушеної стосовно адвоката Криворучко Л.С. за скаргою керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.М., призначений на 11 год. 26.09.2025 року в приміщенні КДКА Вінницької області за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 53. За клопотанням, дисциплінарна справа буду розглядатися в режимі відеоконференції.
Вказаний лист надсилався 09.09.2025 на електронні адреси та поштовим зв`язком.
26.09.2025 за №718 до КДКА Вінницької області надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просила забезпечити її участь в засіданні 26.09.2025 о 11:00 год та всіх інших засіданнях комісії в режимі відеокоференції.
26.09.2025 за №719 до КДКА Вінницької області надійшла заява від адвоката Надіч Н.Д., в якій просила відкласти розгляд скарги ДБР призначений на 26.09.2025, на іншу дату, щоб забезпечити адвокату належним чином ознайомитись з матеріалами провадження та підготувати правову позицію; надати адвокату Надіч Н.Д. копії усіх матеріалів дисциплінарного провадження за скаргою ДБР щодо ОСОБА_1 , направивши їх на електронну пошту; забезпечити участь адвоката Надіч Н.Д. у засіданні КДКА Вінницької області в режимі відеоконференції, завчасно повідомивши про технічний спосіб підключення та надавши необхідні доступи/посилання для приєднання; не проводити засідань КДКА без участі адвоката Надіч Н.Д.; надати письмову відповідь на цю заяву.
26.09.2025 відбулося засідання дисциплінарної палати. По відозв`язку за допомогою власних технічних засобів на засіданні дисциплінарної палати булу присутня адвокат Криворучко Л.С. та її представниця Надіч Н.Д. 
Надіч Н.Д. заявила клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи для надання їй можливості ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи.
Члени дисциплінарної палати порадившись вирішили клопотання Надіч Н.Д. задовольнити, розгляд дисциплінарної справи відкласти на наступне засідання дисциплінарної палати, на 23 жовтня 2025 року; надати можливість ОСОБА_4 ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи.
15.10.2025 за вих. №677 Дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області направлено повідомлення на електронні адреси керівника відділу ГСУ ДБР ОСОБА_24 та адвокату Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарно справи призначений на 11 год. 23.10.2025.
21.10.2025 адвокатом Надіч Н.Д. до КДКА Вінницької області подано клопотання про відкладення засідання на іншу дату та час, оскільки не може прийняти участь у засіданні 23.10.2025 о 11:00 год, у зв`язку із зайнятістю у судових справах в якості захисника та представника, а саме: у судовому засіданні в Печерському районному суді міста Києва у справі №757/10194/24-к, яке призначено на 23.10.2025 о 11:45; у судовому засіданні у справі №488/466/25 в Миколаївському апеляційному суді 23.10.2025 о 15:00.
Також у поданому клопотанні зазначено, що з метою отримання доказів на підтвердження відсутності складу дисциплінарного проступку адвоката Криворучко Л.С., 21.10.2025 до Печерського районного суду міста Києва та Державного бюро розслідувань було направлено ряд адвокатських запитів, станом на 23.10.2025 відповіді не отримано, що так само є поважною причиною відкладення засідання КДКА Вінницької області.
23.10.2025 за №778 до КДКА Вінницької області надійшла заява про відвід №1, яка подана адвокатом Криворучко Л.С. У вказаній заяві зазначено, що адвокат Криворучко Л.С. не довіряє усьому складу КДКА Вінницької області і заявляє відвід колегіальний одночасний (не кожному по окремо) повному складу КДКА Вінницької області (аналогія закону весь склад суду) голові КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л., членам КДКА Півнюк А.О., ОСОБА_5 , Путілін Є.В, ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 
23.10.2025 за №781 до КДКА Вінницької області надійшло клопотання адвоката Криворучко Л.С. про залучення інших заінтересованих осіб, в якому просила:
1. Залучити до участі в якості свідків старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_9 та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.;
2. Відкласти засідання КДКА Вінницької області призначене на 23.10.2025 о 11:00 год. на іншу дату та час, з підстав пп. 7.7 п. 7 Регламенту КДКА регіону (затвердженого рішенням РАУ від 16.02.2013 №77 зі змінами);
3. Забезпечити участь старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР Байжанова О.А. та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О. у наступному засіданні КДКА Вінницької області;
4. З метою забезпечення права на захист і права на справедливий суд ст. 6 Конвенції засідання КДКА Вінницької області проводити виключно за участі адвоката ОСОБА_1 та її представника адвоката Надіч Н.Д.; у разі відмови у задоволенні даного клопотання і відмови виконати закон, вважати дане клопотання заявою про відвід колегіальному складу комісії КДКА Вінницької області.
Протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 члени дисциплінарної палати розглянули запропонований до розгляду перелік справ, які представлені членами палати, та переконалися, що розгляд кожної справи цілком обґрунтовано пропонується до внесення до порядку денного засідання дисциплінарної палати. Зауважень не надійшло. Вирішила затвердити порядок денний засідання дисциплінарної палати на 23 жовтня 2025 року з розгляду справ відповідно переліку.
З Протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025, судом встановлено наступне.
На засіданні були присутні: Голова палати Удовицька Т.О., секретар Півнюк А.О., члени палати, Ковальов В.О., Путілін Є.В., Лукавський А.В., Вишневська О.С., Курнаєва О.З. Член дисциплінарної палати Дунаєв І.Б. приймав участь у засіданні дисциплінарної палати в режимі відеоконференції. У засіданні приймала участь Голова КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л. Відсутня ОСОБА_27 хворіє.
По відеозв`язку за допомогою власних технічних засобів на засіданні дисциплінарної палати була присутня адвокат Криворучко Л.С.
Оскільки із загального складу 9 членів дисциплінарної палати на засіданні присутні 8 членів дисциплінарної палати, а також у засіданні з правом голосу бере участь Голова КДКА Вінницької області, засідання дисциплінарної палати є правомочним.
Голова дисциплінарної палати оголосила, що від адвоката Криворучко Л.С. до дисциплінарної палати надійшла письмова заява про відвід та звернулась до адвоката Криворучко Л.С. за роз`ясненням, кому саме вона заявляє відвід, оскільки в заяві про відвід спочатку зазначено, що відвід заявляється усьому складу КДКА Вінницької області, а далі перераховуються окремі прізвища членів дисциплінарної палати КДКА Вінницької області, яким саме заявлений відвід. Відвід також заявлений Голові КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л. Крім того, адвокату Криворучко Л.С. запропоновано оголосити підстави відводу кожного члена дисциплінарної палати.
Адвокат Криворучко Л.С. уточнила, що заявляє відвід всьому складу дисциплінарної палати як органу адвокатського самоврядування.
Після закінчення наради було оголошено про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід дисциплінарної палати.
Голова дисциплінарної палати запропонувала адвокату Криворучко Л.С. надати пояснення по суті скарги керівника відділу Головного управління ДБР Говорущака О.М. на її дії, за якою стосовно адвоката Криворучко Л.С. була порушена дисциплінарна справа. Однак адвокат Криворучко Л.С. почала вимагати роз`яснення її прав у засіданні дисциплінарної палати.
В подальшому по відеозв`язку до засідання дисциплінарної палати долучилась представниця адвоката Криворучко Л.С. – Надіч Н.Д., яка заявила клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи для надання можливості ознайомлення зі справою. 
В заявленому клопотанні ОСОБА_4 було відмовлено, оскільки розгляд дисциплінарної справи за її клопотанням вже відкладався 26 вересня 2025 року, однак з 26 вересня до 23 жовтня 2025 року ОСОБА_4 не скористалась наданою можливістю, що було розцінено членами палати як спроба затягування розгляду справи.
З протоколу слідує, що під час засідання адвокату Криворучко Л.С. та її представнику ОСОБА_4 було неодноразово наголошено, що вони зривають засідання дисциплінарної палати.
В зв`язку з цим, члени дисциплінарної палати залишилась на нараду та, керуючись п.6.4.9. Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону з метою усунення перешкод для розгляду питання вирішили відключити адвоката Криворучко Л.С. та її представницю від відеоконференції.
Засідання дисциплінарної палати було продовжено.
Слово для доповіді було надано члену дисциплінарної палати Ковальову В.О., який виконував перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С.
Під час розгляду справи по суті секретарем КДКА Вінницької області дисциплінарній палаті передано клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі в дисциплінарній справі в якості свідків інших заінтересованих осіб, а саме заявника ОСОБА_30 та слідчого Байжанова О.А. та відкладення розгляду справи, яке надійшло на електронну адресу КДКА в ході засідання.
Члени дисциплінарної палати, порадившись, вирішили відмовити у задоволенні клопотання, у зв`язку з наявністю у матеріалах справи достатніх доказів щодо обставин, зазначених у клопотанні.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та зі всіма матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п. 3 ст. 34, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність», затвердженим Рішенням Ради адвокатів України №120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 .
Під час наради члени дисциплінарної палати дослідили та проаналізували всі матеріали провадження, розглянули довідку члена дисциплінарної палати ОСОБА_5 щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_1 , а також з урахуванням змісту скарги, поданої керівником відділу ГСУ ДБР ОСОБА_24 , дійшли висновку про наявність підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
За результатами голосування (за – 8 голосів, (7 членів дисциплінарної палати плюс 1(один) голос Голови КДКА Вінницької області ОСОБА_6 ), проти — немає. Перевіряючий ОСОБА_5 , відповідно до вимог ч. 2 п. 2 ст. 41Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не приймав участі в голосуванні), вирішити притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосувати дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області одноголосно прийняла рішення від 23.10.2025, яким вирішила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порушення присяги адвоката України, ст. ст. 27, 42, 43, 46 Правил адвокатської етики та застосувати до неї дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Надаючи оцінку доводам позивачки про порушення права на захист шляхом не повідомлення адвоката Надіч Н.Д. про засідання дисциплінарно палати КДКА, яке було призначене на 23.10.2025, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 6.1.2 Регламенту підготовка засідання КДКА (палати КДКА), скликання її складу, повідомлення членів КДКА та інших осіб, які мають право брати участь у засіданнях із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, забезпечуються головою КДКА, його заступниками (головами палат) або за дорученням голови чи заступників голови одним із членів КДКА, секретаріатом КДКА; Про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання КДКА (палати КДКА), члени КДКА (палати КДКА) та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються не пізніше як за п`ять днів до дня проведення засідання. Особам, які мають право брати участь у засіданні, такі повідомлення надсилаються засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою.
Учасниками засідання КДКА (Плати) є особи, відносно яких розглядається чи вирішується питання, та особи, звернення яких або питання стосовно яких включені до порядку денного засідання, їх представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні КДКА (Палати) у випадках, передбачених законодавством України, Положенням про КДКА або цим Регламентом (п. 6.4.1 Регламенту).
Аналіз положень вказаних норм чинного законодавства дає змогу дійти висновку, що належне повідомлення учасників про засідання КДКА є обов`язковою умовою дотримання процедури розгляду справ.
Відповідно до матеріалів справи, судом встановлено, що 26.09.2025 до КДКА надійшла заява адвоката Надіч Н.Д. про надання правничої допомоги адвокату Криворучко Л.С., з проханням відкласти розгляд справи 26.09.2025 та забезпечити можливість ознайомитись з матеріалами дисциплінарної справи.
ОСОБА_1 , а також адвокат Надіч Н.Д. брали безпосередню участь у засіданні КДКА 26.09.2025 в режимі відеоконференції.
На засіданні 26.09.2025 члени дисциплінарної палати вирішили клопотання Надіч Н.Д. задовольнити та розгляд дисциплінарної справи відкласти на наступне засідання дисциплінарної палати, на 23 жовтня 2025 року. А також надати можливість ОСОБА_4 ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи, що підтверджується відповідним протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області.
Таким чином, представник була повідомлена про наступне засідання безпосередньо на засіданні 26.09.2025, що забезпечило їй завчасну обізнаність та значно перевищував встановлений п. 6.1.2 Регламенту 5-денний строк.
Крім того, подання адвокатом Надіч Н.Д. клопотання від 21.10.2025 про відкладення засідання саме 23.10.2025, спростовує твердження позивачки про «випадковість» отримання інформації. 
Так, у вказаному клопотанні адвокат Надіч Н.Д., серед іншого, зазначила, дослівно: «Засідання КДКА Вінницької області призначено на 23.10.2025 о 11:00 год. Представником адвоката Криворучко Л.С. є адвокат Надіч Н.Д. Засідання КДКА Вінницької області було призначено без погодження із адвокатом Надіч Н.Д., не було враховано занятість адвоката Надіч Н.Д. 23.10.2025 у судових засіданнях у судових справах.».
Відтак, зміст вказаного клопотання свідчить, що представник Криворучко Л.С. володіла повною інформацією про стан справи, її номер та час розгляду.
Суд зауважує, що хоча п. 6.1.2 Регламенту передбачає надсилання повідомлення про засідання поштовим або електронним зв`язком, мета цієї норми - забезпечення права особи на участь у засіданні та належну підготовку. Оскільки адвокат Надіч Н.Д. була присутня при визначенні дати засідання та в подальшому вступала в комунікацію з КДКА щодо цієї дати, її право на захист не було обмежено.
Таким чином, твердження позивачки про порушення процедури повідомлення її представника є формальними та нівелюються наявними у справі доказами, які підтверджують, що Надіч Н.Д. була обізнана про засідання, а отже, її право на участь у засіданні було забезпечено. 
Щодо доводів позивачки про непогодження із адвокатом Надіч Н.Д. дати засідання дисциплінарної палати КДКА та неврахування її зайнятості 23.10.2025 у судових засіданнях, то суд зазначає, що зайнятість адвоката в інших судових процесах не є безумовною підставою для відкладення засідання дисциплінарного органу та не свідчить про порушення процедури з боку КДКА.
Згідно з матеріалами справи, дату засідання дисциплінарної палати 23.10.2025 було визначено ще 26.09.2025 у присутності адвоката Надіч Н.Д., тобто остання була завчасно обізнана про дату та мала можливість належним чином спланувати свій робочий графік. Разом з тим, Надіч Н.Д. отримано повістку у підсистемі «Електронний суд» про виклик до Печерського районного суду міста Києва у справі №757/10194/24-к лише 21.10.2025, у судове засідання на 23.10.2025 о 11:45 год. Відтак КДКА і не могла врахувати зайнятість адвоката в інших засіданнях. 
Окрім того, варто звернути увагу, що засідання дисциплінарної палата було призначено на 23.10.2025 о 11:00 год, тоді як судове засідання у справі №757/10194/24-к на 23.10.2025 о 11:45 год, тобто пізніше, як і судове засідання у справі № 488/466/25 у Миколаївському апеляційному суді (23.10.2025 о 15:00 год).
Суд зауважує, що самозайнятість адвоката та участь в інших засіданнях є професійним ризиком самого адвоката, а поважність причин неявки має підтверджуватися неможливістю бути присутнім за об`єктивних обставин, а не суб`єктивним вибором між двома засіданнями.
Таким чином, КДКА, відмовивши у повторному відкладенні справи, діяла в межах своїх повноважень з метою дотримання розумних строків дисциплінарного провадження, оскільки сторона вже скористалася правом на відкладення засідання 26.09.2025.
Щодо порушення права представника Надіч Н.Д. на ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи, то суду зазначає, що заяву адвоката Надіч Н.Д. про ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи було подано до КДКА 26.09.2025, яку на засіданні дисциплінарної палати 26.09.2025 розглянуто та задоволено. Однак, адвокат Надіч Н.Д. не з`явилася до приміщення КДКА Вінницької області та не вчинила жодних дій для фактичної реалізації свого права.
Відповідно до п. 26 Положення №120 член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.
Згідно п. 6.4.3 Регламенту особи, відносно яких КДКА (Палата) розглядає питання, мають право знайомитися з матеріалами, наявними відносно них у КДКА, крім випадків, коли матеріали містять предмет адвокатської таємниці, конфіденційну або службову інформацію.
Таким чином, дисциплінарний орган зобов`язаний надати доступ до матеріалів, але не зобов`язаний виготовляти та надсилати копії всіх документів дисциплінарного провадження поштою чи електронними засобами. Обов`язок щодо фактичного ознайомлення покладається на зацікавлений бік. Несвоєчасна реалізація або відмова від реалізації наданого права на ознайомлення є наслідком суб`єктивного рішення представника і не може трактуватися як процедурне порушення з боку КДКА. Створення органом належних умов для ознайомлення (задоволення заяви про ознайомлення з матеріалами) свідчити про дотримання вимог законодавства.
Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що КДКА забезпечила всі необхідні умови для реалізації прав адвоката та її представника, а доводи про обмеження права на захист є необґрунтованими.
Водночас, суд зауважує, що не надає оцінки діям відповідача щодо належно чи не належного розгляду заяви ОСОБА_4 в частині надсилання копій дисциплінарної справи, адже це не є предметом розгляду даної справи.
Стосовно аргументів позивачки про необхідність відкладення засідання та не розгляду клопотання, суд зазначає, що після дослідження наданого нею копії відеозапису засідання КДКА Вінницької області (знятого безпосередньо з екрана монітора), встановлено, що дисциплінарна палата фактично розглянула згадане клопотання та прийняла рішення про відмову в його задоволенні.
Таким чином, твердження про те, що клопотання взагалі не розглядалося є помилковим. Вказане також пояснюється самим фактом проведення засідання та прийняття рішення по суті. У дисциплінарній процедурі розгляд справи за присутності чи відсутності учасника, який подав клопотання про відкладення, передбачає попередню оцінку такого клопотання членами палати. Якщо КДКА перейшла до розгляду справи по суті, це означає, що наведені у клопотанні причини були визнані не поважними. Вказане не свідчить про ігнорування документа, а є формою його відхилення.
Крім того, адвокатські запити ОСОБА_4 , якими мотивувались необхідність відкладення розгляду справи, направлені на адресу ДБР та Печерського районного суду міста Києва лише 21.10.2025 о 15:33, хоча договір про надання правової (правничої) допомоги в провадженні КДКА укладено з ОСОБА_1 26.09.2025, що може свідчити про неналежну процесуальну обачність представника. Очікування відповідей на запити, надіслані в останній момент, не може бути безумовною підставою для відкладення засідання, яке обмежене строками розгляду.
Варто зауважити, що направлення запитів 21.10.2025 та очікування відповідей на них не створювало для КДКА імперативного обов`язку знову відкладати засідання. КДКА діяла в межах регламентних процедур, забезпечивши баланс між правом на захист (надавши час на підготовку з моменту попереднього засідання – 26.09.2026) та обов`язком розглянути справу в розумний строк.
Також судом встановлено, що під час розгляду справи по суті секретарем КДКА Вінницької області дисциплінарній палаті передано клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі в дисциплінарній справі в якості свідків інших заінтересованих осіб, а саме заявника ОСОБА_24 та слідчого ОСОБА_9 та відкладення розгляду справи, яке надійшло на електронну адресу КДКА в ході засідання, а не до початку засідання, як зазначає позивачка.
Члени дисциплінарної палати, порадившись, вирішили відмовити у задоволенні клопотання, у зв`язку з наявністю у матеріалах справи достатніх доказів щодо обставин, зазначених у клопотанні.
Суд зазначає, що залучення свідків є правом, а не обов`язком дисциплінарного органу. Оскільки в матеріалах провадження вже містилися, на думку дисциплінарної комісії, достатні докази щодо обставин, які адвокат Криворучко Л.С. намагалася підтвердити свідченнями свідків, необхідність у додатковому опитуванні осіб була відсутня. 
Крім того, як зазначає відповідач, адвокат скористалась своїм правом і надала КДКА детальні і ґрунтовні пояснення з відповідними доказами.
Щодо доводів позивачки про незаконність складу дисциплінарної палати КДКА внаслідок заявленого відводу, то суд вважає їх не обґрунтованими з огляду на таке.
Відповідно до положень п. 6.4.2. учасники засідання КДКА (Палати) мають право до початку засідання заявити відвід члену (членам комісії) за наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання.
23.10.2025 на електронну адресу відповідача надійшла заява ОСОБА_1 про відвід, який заявлено у зв`язку з неподанням головою КДКА та членами дисциплінарної палати декларацій, передбачених Законом України «Про запобігання корупції». За змістом заяви відвід заявлено колегіальний одночасний (не кожному по окремо) повному складу КДКА Вінницької області: голові КДКА Вінницької області та усім членам.
Зазначене формулювання відводу позивач підтримала і в засіданні дисциплінарної палати КДКА Вінницької області, що підтверджується протоколом засідання.
За приписами п. 6.4.7 Регламенту недобросовісне користування своїми правами не допускається. КДКА (Палата) може визнати дії учасника засідання недобросовісним користуванням своїми правами, зокрема у разі: заявлення відводу усім членам КДКА (Палати) без обґрунтування такого відводу стосовно кожного члена КДКА (Палати).
Статус члена органу адвокатського самоврядування та виконання ним дисциплінарних функцій регулюється спеціальним Законом «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Питання декларування не є автоматичним свідченням упередженості члена комісії під час розгляду конкретної дисциплінарної справи.
Навіть за умови виникнення спору щодо обов`язку декларування, такий факт є предметом перевірки компетентних антикорупційних органів (НАЗК), а не дисциплінарної палати під час розгляду конкретної справи. Сама по собі відсутність декларації жодним чином не свідчить про об`єктивну зацікавленість членів КДКА в результаті розгляду справи щодо адвоката Криворучко Л.С., а отже, не може бути підставою для відведення згідно з п. 6.4.2 Регламенту.
Відповідач зауважує, що спроба позивачки застосувати аналогію закону щодо «колегіального відведення всього складу суду» є безпідставною, оскільки процедура відведення в адвокатському самоврядуванні вичерпно врегульована спеціальним Регламентом, який вимагає індивідуалізації підстав щодо кожного члена комісії.
Відтак, оскільки заява про відвід не відповідала вимогам Регламенту щодо форми та змісту (індивідуалізації), а підстави для відведення не стосувалися об`єктивної зацікавленості членів палати внаслідок справи, КДКА відмовила в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід дисциплінарної палати та продовжила розгляд справи в установленому складі. 
Щодо тверджень позивачки про незаконне позбавлення права участі у засіданні КДКА, суд зазначає наступне.
В обґрунтування протиправності дій відповідача позивачка зазначає, що після приєднання до засідання КДКА адвоката Надіч Н.Д., адвокат Надіч Н.Д. почала з`ясовувати питання виконання КДКА процедури розгляду дисциплінарної справи, зокрема, попросила КДКА надати відповідь чи затверджувався порядок денний і порядок проведення засідання, що включено до порядку денного та яка послідовність розгляду заяв, пояснень, скарг, заперечень тощо. Разом з тим, в порушення закону, без затвердження порядку денного, без повідомлення повного складу палати та повних даних членів присутніх в засіданні, без надання адвокату ОСОБА_1 та адвокату Надіч Н.Д. можливості пояснити необхідність відкладення засідання на іншу дату та інший час, без надання адвокату Криворучко Л.С. та адвокату Надіч Н.Д. часу для отримання доказів про відсутність складу дисциплінарного проступку, КДКА відразу почала вимагати у адвоката Криворучко Л.С. надавати пояснення по суті скарги, не розглядати вже клопотання адвоката ОСОБА_1 і адвоката Надіч Н.Д., що є порушенням процедури проведення розгляду; після зауважень адвоката Надіч Н.Д., КДКА взагалі безпідставно відімкнула адвоката ОСОБА_1 та адвоката Надіч Н.Д. від участі у засіданні в режимі ВКЗ, чим порушили право на захист.
Так, відповідно до Протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 члени дисциплінарної палати розглянули запропонований до розгляду перелік справ, які представлені членами палати, та переконалися, що розгляд кожної справи цілком обґрунтовано пропонується до внесення до порядку денного засідання дисциплінарної палати. Зауважень не надійшло. Вирішила затвердити порядок денний засідання дисциплінарної палати на 23.10.2025 року з розгляду справ відповідно переліку (24 справи).
Судом встановлено, що 23.10.2025 на засіданні дисциплінарної палати КДКА Вінницької області в режимі відеоконференції була присутня адвокат Криворучко Л.С.
Голова дисциплінарної палати повідомила, що до розгляду призначена та буде розглядатися дисциплінарна справа, порушена за скаргою керівника відділу Головного управління ДБР Говорущака О.М на дії адвоката Криворучко Лариси Сергіївни.
Голова палати почергово називала кожного з присутніх членів палати та Голову КДКА.
Оскільки із загального складу 9 членів дисциплінарної палати на засіданні присутні 8 членів дисциплінарної палати, а також у засіданні з правом голосу бере участь Голова КДКА Вінницької області, засідання дисциплінарної палати є правомочним.
Разом з тим, адвокат Надіч Н.Д. до засідання дисциплінарної палати приєдналась із запізненням. 
Відтак, суд погоджується з твердженнями відповідача, що у разі запізнення учасника засідання ні Положенням № 120, ні Регламентом не передбачено проводити розгляд дисциплінарної справи спочатку. При цьому, порядок денний засідання палати затверджується на його початку і стосується розгляду всіх дисциплінарних проваджень, призначених на конкретну дату, що фіксується протоколом.
Щодо відключення ОСОБА_1 та її представника адвоката Надіч Н.Д. від відеоконференції.
Відповідно до п. 6.4.9 Регламенту, у випадку недобросовісного користування своїми правами, КДКА (Палата) має право вжити заходи реагування. Заходами реагування є дії, що вчиняються з метою спонукання учасників засідання до добросовісного виконання своїх обов`язків, припинення недобросовісного користування своїми правами та запобігання створенню перешкод для розгляду питання, справи. Види заходів реагування: 1) попередження; 2) видалення із залу засідання КДКА (Палати) / відключення від відеоконференції у разі прийняття участі у засіданні дистанційно.
Під час дослідження протоколу засідання дисциплінарної палати від 23.10.2025, а також наданої разом із позовом копії відеозапису засідання дисциплінарної палати, яку позивачка зафіксувала з екрана власного монітора, судом встановлено, що після неодноразових пропозицій головуючої розпочати надання пояснень, ОСОБА_1 не приступила до їх викладу. Як наслідок, відповідно до положень Регламенту, до неї було застосовано перший захід реагування у вигляді попередження.
Суд зазначає, що подальше відключення від дистанційного зв`язку було застосоване як крайній захід, передбачений локальним актом КДКА, з метою відновлення роботи колегіального органу та забезпечення розгляду справи по суті. Оскільки ОСОБА_1 було надано фактичну можливість надати пояснення, якою вона не скористалася у встановленому порядку, подальше прийняття рішення за її відсутності є процесуальним наслідком застосування заходів реагування, передбачених п. 6.4.9 Регламенту, і не становить порушення права на захист.
Разом з тим, оцінюючи дії дисциплінарної палати в частині відключення від відеоконференцзв`язку адвоката Надіч Н.Д., суд зазначає, що матеріалами відеозапису підтверджується, що адвокат Надіч Н.Д. була приєднана до засідання із затримкою, а її дії були спрямовані на з`ясування поточної стадії розгляду справи, що не свідчить про намір перешкоджати засіданню.
Окрему увагу суд звертає на порушення відповідачем порядку застосування заходів реагування, визначеного п. 6.4.9 Регламенту. Відповідно до зазначеної норми, відключення учасника від відеоконференції є крайнім заходом, якому обов`язково має передувати попередження.
Проте, як встановлено судом під час перегляду відеозапису засідання, щодо представника позивачки — адвоката Надіч Н.Д., процедуру, передбачену Регламентом, не було дотримано. У засіданні не оголошувалося попередження адвокату Надіч Н.Д. як передумова для її подальшого усунення від участі у засіданні.
Суд наголошує, що застосування до представника (адвоката Надіч Н.Д.) заходу реагування у вигляді відключення від дистанційного зв`язку призвело до фактичного позбавлення позивачки права на професійну правничу допомогу. Процесуальні заходи, вжиті щодо однієї особи, не можуть автоматично поширюватися на її представника, якщо останній діє в межах регламентних процедур та професійної етики.
Враховуючи, що розгляд питання та прийняття остаточного рішення відбулися без участі адвоката Надіч Н.Д. після її відключення від відеоконференції, суд констатує порушення фундаментального права особи на участь у засіданні та надання пояснень. Дане процедурне порушення є істотним, оскільки воно обмежило реалізацію засад змагальності та позбавило орган адвокатського самоврядування можливості забезпечити повноту та всебічність дослідження аргументів захисту безпосередньо перед прийняттям рішення.
У свою чергу, дослідивши наданий позивачкою як додаток до позовної заяви електронний доказ, а саме: копію відеозапису засідання дисциплінарної палати (створену шляхом фіксації зображення з екрана монітора), суд зазначає, що вказаний доказ поданий у порядку, передбаченому ст. 99 КАС України. У ході судового розгляду учасники справи не висловлювали заперечень щодо належності та допустимості даного електронного доказу; клопотань про його оспорювання чи виключення з матеріалів справи до суду не надходило. Враховуючи позицію сторін та відповідність такого доказу вимогам процесуального закону, суд приймає його як належну підставу для встановлення фактичних обставин справи.
З приводу інших доводів позивача, які стосуються правомірності оскаржуваного рішення КДКА Вінницької області від 23.10.2025, то при їх оцінці суд виходить з наступних міркувань.
Верховний Суд сформував правову позицію, згідно з якою суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Отже, в межах розгляду справи щодо оскарження рішення КДКА суд може надати правову оцінку такому рішенню виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності (див. постанови від 25.06.2018 у справі № 810/1972/17 (врахований судами попередніх інстанцій) та неодноразово підтриманий Верховним Судом, від 24.06.2020 у справі № 813/2639/18, від 14.12.2020 у справі № 821/1030/17, від 30.09.2021 у справі № 440/1376/19, від 12.10.2021 у справі № 820/4155/18, від 10.11.2022 у справі № 826/14291/17, від 19.10.2023 у справі № 280/1396/22 тощо).
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, при вирішенні цієї справи суд застосовує вищезазначену усталену правову позицію та не вбачає підстав для відступлення від неї.
Разом з тим суд враховує, що у рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (див. рішення у справі "Hasan and Chaush v.Bulgaria" № 30985/96).
Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятої 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади (див. постанови Верховного Суду від 28.06.2023 у справі № 640/20223/20 та від 14.09.2023 у справі № 240/44051/21).
У справі № 805/4508/16-а Верховний Суд зазначав, що стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами суб`єктів владних повноважень Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно з якою національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus) заява № 32181/04); пункт 44 рішення у справі "Брайєн проти Об`єднаного Королівства" (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus) заява № 32181/04; пункти 47-56 рішення у справі "Путтер проти Болгарії" (Putter v. Bulgaria) заява № 38780/02).
Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішення було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні в справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, пункт 36, від 1 липня 2003 року, звертає увагу на те, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.03.2026 у справі № 990/218/25 наголосила, що, здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд не повинен вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, бо це є предметом відповідного правового регулювання, а має проконтролювати, чи не є викладені у рішенні цього органу висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів.
Отже, що в контексті встановлених обставин справи, характеру спірних правовідносин та наведеної вище правової позиції Верховного Суду, адміністративний суд крізь призму вимог статті 2 КАС України може оцінити повноту дослідження та врахування відповідною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури усіх фактів та обставин, які з`ясовувалися такою Комісією щодо діянь адвоката у контексті дотримання процедури, не втручаючись при цьому у дискреційні повноваження стосовно визначення "грубості" дисциплінарного правопорушення, обрання суворості дисциплінарного стягнення і наданої юридичної оцінки доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності (див. також постанову Верховного Суду від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21).
Крім того, в межах спірних правовідносин суд повинен перевірити спірне рішення відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності на предмет наявності критеріїв свавільності чи явного необґрунтування, що узгоджується з висновками, наведеними у постанові Верховного Суду від 26.01.2023 у справі № 420/5597/19.
Як зазначено в оскаржуваному рішенні, члени ДП КДКА Вінницької області вважають, що за наслідками перевірки та розгляду дисциплінарної справи встановлено факти неналежного виконання адвокатом Криворучко Л.С. своїх професійних обов`язків щодо забезпечення права на захист підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Зокрема, 15–16 травня 2025 року адвокат була відсутня під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 , а 29–30 травня 2025 року – під час проведення слідчих дій, пов`язаних із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_3 та ОСОБА_2 клопотання про продовження строку досудового розслідування. Унаслідок цього підозрювані залишилися без належного захисту та до даної дії були залучені адвокати з системи безоплатної правової допомоги.
Разом з тим, стаття 135 Кримінально процесуального кодексу України (далі – КПК України) регламентує порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні.
Відповідно до частини першої вказаної норми особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
У разі якщо особа подала письмову заяву про здійснення виклику в конкретному кримінальному провадженні з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), то за наявності технічної можливості така особа викликається шляхом надсилання їй текстових повідомлень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.
Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом (ч. 9 ст. 135 КПК України).
Відповідно до статті 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.
У разі якщо особа подала письмову заяву на одержання повісток про виклик у конкретному кримінальному провадженні з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), днем вручення повістки про виклик до слідчого судді, суду є день отримання судом повідомлення про доставлення повістки про виклик до слідчого судді, суду на офіційну електронну адресу особи.
Якщо особа попередньо повідомила слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.
Згідно ч. 1 ст. 53 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд залучають захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участю захисника, а завчасно повідомлений захисник не може прибути для участі у проведенні процесуальної дії чи забезпечити участь іншого захисника або якщо підозрюваний, обвинувачений виявив бажання, але ще не встиг залучити захисника або прибуття обраного захисника неможливе.
Разом з тим, дослідивши матеріали дисциплінарної справи, що стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення, суд встановив відсутність у них відомостей про належне повідомлення адвоката Криворучко Л.С. про час та місце проведення слідчих і процесуальних дій, призначених на 15–16 та 29–30 травня 2025 року. При цьому, у спірному рішенні також відсутні посилання на відповідні докази.
За відсутності у матеріалах справи копій повісток, підтверджень поштового відправлення або інших доказів вручення виклику, висновок Дисциплінарної палати КДКА про «самоусунення» адвоката від виконання професійних обов`язків є документально непідтвердженим. Суд зауважує, що під час розгляду дисциплінарної справи орган адвокатського самоврядування не з`ясував поважності причин неявки адвоката та не перевірив сам факт її належного сповіщення про дату та час здійснення процесуальних дій.
Суд наголошує, що факт залучення захисників із системи безоплатної правової допомоги не може слугувати автоматичним та безумовним доказом вини основного адвоката. Процесуальний алгоритм залучення іншого захисника, визначений КПК України, передбачає обов`язкову умову — належне повідомлення обраного захисника про час і місце проведення дії. Проте матеріали дисциплінарної справи не містять доказів того, що адвокат Криворучко Л.С. була обізнана про необхідність участі у засіданнях Печерського районного суду міста Києва (15–16 травня) або у слідчих діях (29–30 травня).
З огляду на викладене, висновок КДКА про свідоме ухилення адвоката від виконання обов`язків ґрунтується виключно на припущеннях, а не на фактичних даних. Оскільки обставини, на яких ґрунтується скарга, залишилися недоведеними, оскаржуване рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності є необґрунтованим та таким, що не відповідає критеріям законності.
Разом з тим, надаючи оцінку доводам позивачки про неможливість направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону; щодо органу здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 ; щодо юрисдикції КДКА Вінницької області, суд зазначає наступне.
Згідно ч. 3 ст. 33 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється за адресою його робочого місця. Проте існують виключення із загального правила територіальної підвідомчості розгляду скарг стосовно адвокатів. Такі випадки виникають внаслідок об`єктивної неможливості здійснити розгляд дисциплінарної скарги відповідною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.
Відповідно до ст. 50 Закону № 5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:
1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.
Разом з тим, правові засади діяльності Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, мета, завдання та порядок її діяльності визначаються Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з`їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України, Правилами адвокатської етики, рішеннями Ради адвокатів України, Положенням про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (ВКДКА або Комісія), Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та іншими правовими актами України, що регулюють адвокатську діяльність.
Згідно з підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скеровує для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (палати) регіону.
Відповідно до частини 2 статті 66 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року (Правила адвокатської етики, зі змінами від 15 лютого 2019 року), у разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.
Пунктами 22, 23 Положення № 120 також обумовлено, що у разі звернення із заявами (скаргами) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, або якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
Отже, у випадках надходження скарг стосовно осіб, що належать до переліку, визначеного статтею 66 Правил адвокатської етики, а також за умов несформованості регіональної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або відсутності кворуму на її засіданнях, скарги стосовно адвокатів передаються на розгляд кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону. Неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може слугувати підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а також не спростовує можливості проведення належної перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених законом дій іншим органом.
Аналогічна правова позиція викладена у постанови Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року у справі № 826/3443/18 у якій Верховний Суд зазначив, що частина третя статті 33 Закону № 5076-VI встановлює загальні правила територіальної підвідомчості розгляду скарг, а наведені положення підпункту 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, пункти 22, 23 Положення № 120 є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості, процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справ не за робочою адресою реєстрації адвоката.
Також, Верховний Суд зауважив, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у своїй процесуальній діяльності зобов`язана керуватися рішеннями Ради адвокатів України, актами Національної асоціації адвокатів України. Рішення Ради адвокатів України в силу частини 1 статті 57 Закону № 5076-VI є обов`язковими до виконання. Компетенція Ради адвокатів України дає право у межах повноважень та у спосіб, що визначений Законом деталізувати у своїх рішеннях певні процедурні моменти діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зокрема, при наявності певних умов, які не відображенні в статті 33 Закону № 5076-VI перенаправлення скарги на дії адвоката до іншої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого розгляду та прийняття рішення, що не порушує при цьому положення вказаної статті, а навпаки регулює дотримання принципу правової визначеності. 
Так, із матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4676/10, виданого Київською обласною КДКА 24.11.2011, має право на зайняття адвокатською діяльністю.
Робоче місце адвоката Криворучко Л.С. 03194, м. Київ, Святошинський район, бульвар Кольцова, буд. 14, літ. Д, офіс 610.
02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва засобами поштового зв`язку, надійшла скарга ГСУ ДБР щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката ОСОБА_1 , скарга зареєстрована в КДКА м. Києва за вх. № 01/210-3/93-25 від 02.07.2025. Тобто скарга направлена за адресою робочого місця адвоката.
Однак, на підставі рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 «Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції», рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 ку № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів», т.в.о. керівника юридичної особи КДКА м. Києва передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скерування т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури Місяць А. від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу ГСУ ДБР ОСОБА_24 , стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 . 
Так, підставою для скерування скарги на адресу КДКА Вінницької області слугувало те, що відповідно до рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва вважається не сформованою відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній і дисциплінарній палаті Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
За таких обставин, відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 року № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 року та відсутність юридичних фактів», покладено на секретаріат Кваліфікаційно-дисциплінарної адвокатури м. Києва обов`язки продовжувати здійснювати передачу до ВКДКА усіх отриманих заяв, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційних справ), зави (скарги) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, дисциплінарні справи (провадження) та інші заяви/скарги для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.
Отже, із зазначеного слідує, що існують виключення із загальних правил територіальної підвідомчості розгляду скарг за адресою робочого місця і такі випадки існують внаслідок об`єктивної неможливості здійснення розгляду відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури.
Так, згідно з п.п. 2.3.18 п. 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 встановлено, що голова ВКДКА скеровує до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 63 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, із урахуванням територіальної наближеності та навантаження КДКА тощо.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
При цьому, неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом.
Тобто, за загальним правилом дисциплінарні провадження щодо адвоката дійсно ініціюються та здійснюються за територіальною підвідомчістю, визначеною місцезнаходженням робочого місця адвоката. Однак, наведені у матеріалах справи рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 та № 6 від 28.01.2022, а також положення Регламенту ВКДКА, прямо передбачають можливість та обов`язок перерозподілу і скерування скарг до КДКА іншого регіону у випадках, коли регіональна комісія є несформованою, неправомочною або об`єктивно неспроможною здійснювати свої повноваження через відсутність кворуму.
Так, із матеріалів справи судом встановлено, що КДКА м. Києва на момент надходження скарги мала статус несформованої та неправомочної, що створило об`єктивну неможливість здійснення нею дисциплінарних функцій, а відтак, зумовило законне переспрямування скарги для розгляду до КДКА Вінницької області за рішенням та скеруванням Голови ВКДКА.
Отже, територіальна підвідомчість не є абсолютною та може бути змінена у встановленому Регламентом та рішеннями РАУ порядку, що виключає можливість самостійного визначення позивачем органу розгляду скарги або наполягання на її розгляді лише за місцем робочої адреси.
Відтак, позивачка безпідставно та всупереч регуляторним приписам ототожнює загальне правило підвідомчості з виключною компетенцією конкретного регіонального органу, тоді як у спірних правовідносинах діяли спеціальні механізми перерозподілу скарги, застосовані уповноваженим суб`єктом у межах наданих повноважень та з дотриманням установленої процедури.
Отже, суд відхиляє доводи позивачки, що дисциплінарне провадження відносно адвоката ОСОБА_1 не могло здійснюватися іншою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією, ніж виключно за адресою робочого місця адвоката, оскільки порушень процедури щодо визначення КДКА, а також порушень передачі (направлення) відповідних матеріалів, судом не встановлено.
Стосовно тверджень позивачки щодо утворення та повноважності КДКА Вінницької області, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. ч. 10, 11 ст. 50 Закону № 5076-VI Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.
Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.
Згідно Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області затверджене рішенням Ради адвокатів України № 17 від 17.12.2012 року, визначено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою з дня її державної реєстрації в установленому законодавством порядку та є неприбутковою організацією (п. 3.1 ст. 3 Положення).
Також, статтею 12 Положення визначено про те, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури може бути реорганізована лише на підставі закону.
Так, припинення діяльності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути здійснено лише на підставі Закону. Зміна складу КДКА не є її припиненням. У разі припинення КДКА (у результаті її ліквідації, злиття, поділу, приєднання або перетворення) її активи передаються одній або кільком неприбутковим організаціям адвокатського самоврядування або зараховуються до доходу бюджету.
Разом з тим, відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави врегульовано Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №755-IV від 15.05.2023 (Закон №755-IV).
Статтею 3 Закону №755- IV визначено, що дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави.
Статтею 80 Цивільного кодексу України, визначено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.
Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.
Пунктом 1 ст. 89 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення.
При цьому, п. 4 статті 91 Цивільного кодексу України, визначено, що цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.
Згідно п. 1 статті 104 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 25495818, є діючою юридичною особою та не перебуває у стані припинення. Протилежного матеріали даної адміністративної справи не містять.
При цьому, обставини щодо дотримання Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Вінницької області обов`язку щодо внесення до Єдиного державного реєстру відомостей про правонаступництво юридичної особи не підлягають оцінці в межах даних правовідносин, оскільки вони не є предметом позову та виходять за межі заявлених позовних вимог.
Надаючи оцінку доводам позивачки в частині відсутності повноважень у членів КДКА Вінницької області, то суд зазначає, що частиною третьою статті 2 Закону № 5076-VI установлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до ст. 49 Закону № 5076-VI вищим органом адвокатського самоврядування в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є конференція адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.
Квота представництва, порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону затверджуються Радою адвокатів України.
Конференція адвокатів регіону скликається радою адвокатів регіону не рідше одного разу на рік. Конференцію може бути скликано також за пропозицією не менш як однієї десятої від загальної кількості адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні, або Ради адвокатів України.
У разі, якщо рада адвокатів регіону не скликає конференцію протягом тридцяти днів з дня надходження пропозиції про її скликання, адвокати, які підписали таку пропозицію, або Рада адвокатів України приймають рішення про утворення організаційного бюро зі скликання конференції адвокатів регіону. Організаційне бюро має права ради адвокатів регіону щодо скликання і забезпечення проведення конференції та визначає особу, яка головує на засіданні конференції.
Про день, час і місце початку роботи конференції адвокатів регіону та питання, що вносяться на її обговорення, адвокати повідомляються не пізніш як за п`ятнадцять днів до дня початку роботи конференції.
Конференція адвокатів регіону вважається повноважною, якщо в її роботі бере участь більше половини делегатів конференції.
До повноважень конференції адвокатів регіону належать: 
1) обрання голови та членів ради адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
2) обрання делегатів на з`їзд адвокатів України;
3) обрання представника адвокатів регіону до складу Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
4) визначення кількості членів кваліфікаційної і дисциплінарної палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, обрання голови та членів кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
5) обрання голови та членів ревізійної комісії адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
6) затвердження штатного розпису і кошторису ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;
7) розгляд та затвердження звіту ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, висновків ревізійної комісії адвокатів регіону, представників адвокатів регіону у складі Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури і Ради адвокатів України;
8) прийняття інших рішень відповідно до цього Закону.
Конференція адвокатів регіону приймає рішення шляхом голосування більшістю голосів делегатів конференції, які беруть участь у її роботі.
Згідно ст. 50 Закону 5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.
Голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.
Згідно з п. 5 ч. 5 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури належить також вирішення питань, віднесених до її повноважень цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, ВКДКА, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
Пунктом 8.1 статті 8 Положення про КДКА Вінницької області за № 238 від 17.11.2016 року передбачено, що рішення з`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, ВКДКА є обов`язковими для виконання КДКА.
Згідно відповіді голови КДКА у Вінницькій області від 30.09.2025 на запит позивача про надання інформації Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 15 жовтня 2012 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано: Голову КДКА; Кваліфікаційну палату; Дисциплінарну палату. 
Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 08 вересня 2017 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано: Голову КДКА; Кваліфікаційну палату; Дисциплінарну палату. 
На думку позивачки повноваження членів кваліфікаційно - дисциплінарної палати, які приймали оскаржуване рішення припинились після спливу п`ятирічного строку, на який їх було обрано. Проте, з такими доводами суд не погоджується з огляду на наступне.
Так, у зв`язку з військовою агресією рф проти України прийнято Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено.
У відповідності до наданих повноважень Радою адвокатів України прийнято рішення № 87 від 05-06.09.2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування», яким взято до уваги зміст рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування», та роз`яснено, що задля недопущення інституційного дисконтинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування.
Також враховано, що принцип інституційного континуїтету визначає, що органи, які мають конституційний статус і встановлені Конституцією України та законами України, продовжують функціонувати незалежно від політичних, організаційних чи будь-яких інших обставин, якщо самою Конституцією України та відповідними законами України не передбачено інше.
Так, п. 4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 вирішено, що органи адвокатського самоврядування Вінницької області та їх члени, а також представники регіону у вищих органах адвокатського самоврядування продовжують виконувати свої повноваження, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану).
При цьому, рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування, так і рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» станом на момент розгляду цієї адміністративної справи є чинними, такими, що не скасовані та не визнані протиправними у встановленому законом порядку, а отже є обов`язковими для виконання КДКА Вінницької області.
Доказів зворотного, зокрема рішень судів або уповноважених органів про визнання зазначених актів незаконними чи втрату ними чинності, стороною позивача суду не надано. За відсутності таких доказів суд виходить із презумпції правомірності рішень органів адвокатського самоврядування, які є обов`язковими до виконання до моменту їх скасування або визнання незаконними у визначеному законом порядку.
Відтак, за відсутності рішень конференції адвокатів про припинення повноважень та підтверджувальних відомостей з Єдиного державного реєстру, правові підстави вважати повноваження Голови та членів КДКА Вінницької області припиненими, відсутні.
Більш того, суд наголошує, що законність прийняття рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» не є предметом доказування у цій адміністративній справі та виходить за межі заявлених позовних вимог, а тому не підлягає дослідженню та оцінці судом у межах даних правовідносин.
Що стосується посилання позивачки на висновок, прийнятий Дослідницькою службою Верховної Ради України Висновку від 30.01.2025 «Парламентське дослідження щодо актуальних проблем правових засад організації і діяльності адвокатури України», зі змісту якого стало відомо про те, що рішення РАУ № 69 від 21.09.2020 суперечить Конституції України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», суд акцентує увагу на наступному.
Відповідно до статей 6, 8, 19 та 92 Конституції України, виключно законами України визначаються засади організації та діяльності адвокатури, а органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України. Разом з тим, згідно зі статтею 1 та статтею 4 Закону України «Про нормативно-правові акти», нормативно-правовими актами визнаються акти, прийняті уповноваженими суб`єктами у встановленій законом формі та порядку, які містять загальнообов`язкові правила поведінки.
Дослідницька служба Верховної Ради України, відповідно до Закону України «Про Регламент Верховної Ради України», здійснює інформаційно-аналітичне та експертне забезпечення діяльності парламенту, а підготовлені нею дослідження та висновки мають інформаційно-аналітичний і рекомендаційний характер та не породжують самостійних правових наслідків для учасників правовідносин.
Таким чином, Висновок Дослідницької служби Верховної Ради України від 30.01.2025 «Парламентське дослідження щодо актуальних проблем правових засад організації і діяльності адвокатури України та адвокатського самоврядування, гарантованого державою», у якому зазначено про невідповідність рішення Ради адвокатів України № 69 від 21.09.2020 положенням Конституції України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за своєю правовою природою не є законом чи іншим нормативно-правовим актом.
А тому, зазначений Висновок судом до уваги не приймається та може бути використаний виключно як допоміжне, інформативне джерело для формування правової позиції, однак не має обов`язкової юридичної сили, не змінює та не скасовує чинні акти адвокатського самоврядування і не може слугувати самостійною підставою для встановлення відсутності повноважень у членів КДКА Вінницької області. 
При вирішенні даного спору суд враховує обставини, встановлені у рішенні Вінницького окружного адміністративного суду від 15.01.2026 у справі №120/12479/25, за наслідками розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області; за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення від 28.08.2025 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката Криворучко Л.С., яке набрало законної сили та залишене без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 03.04.2026.
Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини. Суд приймає встановлені у зазначеному рішенні факти як преюдиційні для даної справи в частині, що стосується передумов прийняття оскаржуваного рішення.
Разом з тим, предметом дослідження у межах даного провадження є дотримання відповідачем процедури безпосереднього розгляду дисциплінарної справи та обґрунтованість кінцевого рішення про притягнення до відповідальності.
Оцінюючи оскаржуване рішення на відповідність критеріям, визначеним ст. 2 КАС України, суд дійшов висновку, що сукупність встановлених під час розгляду справи процедурних порушень у поєднанні з його необґрунтованістю належними доказами є підставою для визнання такого рішення протиправним та його скасування.
За змістом положень статей 9, 90 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з рішення ЄСПЛ у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року (пункт 29) статтю 6 пункт 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Також, суд враховує Висновок № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
При цьому зазначений Висновок акцентує увагу на тому, що згідно з практикою ЄСПЛ очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а, крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Крім того, суд бере до уваги позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема, у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Таким чином, перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд приходить до переконання, що адміністративний позов належить задовольнити.
Судові витрати підлягають розподілу відповідно до положень частини 1 статті 139 КАС України. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 23.10.2025 про притягнення адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 р., видане Київської обласною КДКА) до дисциплінарної відповідальності у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців, з моменту його прийняття 23.10.2025.
Стягнути на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 968,96 грн за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Інформація про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )
Відповідач: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області (вул. Соборна, буд. 53, м. Вінниця, 21050, код ЄДРПОУ 25495818)
Третя особа: Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (вул. Борисоглібська, 3, 5-й поверх, м. Київ, 04070, код ЄДРПОУ 26080214)
Третя особа: Головне слідче управління Державного бюро розслідувань (вул. Панаса Мирного, буд. 28, м. Київ, 01011, код ЄДРПОУ 41760289)

Суддя Віятик Наталія Володимирівна