Справа № 991/2195/26
Провадження № 1-кп/991/32/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А

20 березня 2026 року м. Київ

Вищий антикорупційний суд у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 , 
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання захисника про колегіальний розгляд кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12025000000001216 від 01.05.2025, за обвинуваченням
ОСОБА_4 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Дарниця, Новоселицького району Чернівецької області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , і проживає за адресою: АДРЕСА_2 , 
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України,
ВСТАНОВИВ:
 
09.03.2026 до Вищого антикорупційного суду зі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури надійшов для розгляду обвинувальний акт від 09.03.2026 з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12025000000001216 від 01.05.2025, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.03.2026 для розгляду кримінального провадження визначено суддю ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 10.03.2026 призначено підготовче судове засідання.
У підготовчому судовому засіданні, згідно з ч. 3 ст. 314 КПК України, суд має з`ясувати, чи наявні підстави для прийняття одного з рішень, передбачених пунктами 1-4 цієї частини, та в разі відсутності таких вирішити питання про призначення судового розгляду.
Прокурор ОСОБА_3 просив призначити судовий розгляд у відкритому судовому засіданні на підставі обвинувального акта, оскільки відсутні підстави для прийняття одного із рішень, передбачених пунктами 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України. 
 
Сторона захисту ОСОБА_4 не заперечувала проти призначення судового розгляду. Однак захисник ОСОБА_5 надіслав суду два клопотання від 20.03.2026, у одному з яких просив призначити судовий розгляд кримінального провадження колегією суддів у складі трьох суддів, а в іншому - здійснювати всі судові засідання в цьому провадженні в закритому режимі. Дані клопотання захисник підтримав у судовому засіданні.
У підготочому судовому засіданні суд встановив, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 12025000000001216 від 01.05.2025відповідає вимогам, передбаченим ст. 291 КПК України, і підстав для його повернення прокурору немає. Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених пунктами 5-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, суд не встановив. Угоду про визнання винуватості в цьому кримінальному провадженні сторони не уклали і суду не подали. 
Кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду.
 
Так, відповідно до ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України. У абзаці першому примітки до ст. 45 КК України закріплено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до Кримінального кодексу України вважаються, у тому числі, кримінальні правопорушення, передбачені статтею 368 цього Кодексу. 
У цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 висунуте обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України. У обвинувальному акті у формулюванні обвинувачення зазначено, що ОСОБА_4 10.06.2025 отримав першу частину неправомірної вигоди в розмірі 100 000 доларів США, що за офіційним обмінним курсом НБУ на цю дату становило 4 149 190 грн, а загальна сума неправомірної вигоди мала становити 1 000 000 доларів США (за офіційним курсом НБУ становило 41 491 900 грн). Ураховуючи вказане, у цьому кримінальному провадженні наявна передбачена п. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України умова для віднесення його до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, а саме: розмір предмета кримінального правопорушення, передбаченого статтею 368 КК України, у п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення (3 028 гривень згідно зі ст. 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2025 рік», 500*3 028 грн = 1 514 000 грн).
Отже, це кримінальне провадження підсудне Вищому антикорупційному суду за правилами ст. 33-1 КПК України у зв`язку з наявністю умови, передбаченої пунктом 2 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Щодо клопотання захисника про призначення судового розгляду кримінального провадження колегією суддів у складі трьох суддів
 
У підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 підтримали заявлене захисником клопотання і просили задовольнити його.
Прокурор не заперечував проти задоволення клопотання про колегіальний розгляд справи.
Заслухавши думку учасників судового провадження, зважаючи на 1) положення п. 1 ч. 2 ст. 31 КПК України, беручи до уваги, що 2) у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 висунуте обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, 3) обвинувачений ОСОБА_4 реалізував своє право на звернення до суду із клопотанням про здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегіально судом у складі трьох суддів, суд дійшов висновку, що клопотання про колегіальний розгляд справи підлягає задоволенню.
З огляду на наведене суд дійшов висновку про необхідність призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта та здійснювати його колегією у складі трьох суддів. 

 
Щодо клопотання захисника про здійснення всіх судових засідань у справі в закритому режимі 
 
У клопотанні захисник послався на те, що обвинувачений ОСОБА_4 обіймає посаду, відомості про що згідно зі ст. 5 Закону України «Про Збройні Сили України» та ст. 8 Закону України «Про державну таємницю» становлять державну таємницю і підлягають захисту відповідно до останнього Закону.
У підготовчому судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 підтримали заявлене захисником клопотання і просили задовольнити його. Обвинувачений ОСОБА_4 пояснив, що перебування його на відповідній посаді має зв`язок зі справою, тому просить здійснювати її розгляд у закритому режимі.
Прокурор вважав, що відсутні підстави для проведення судового засідання в закритому режимі.
Вирішуючи заявлене клопотання суд ураховує таке.
За загальним правилом, відповідно до першого речення ч. 2 ст. 27 КПК України, кримінальне провадження в судах усіх інстанцій здійснюється відкрито. Водночас третім реченням та пунктом 4 цієї ж частини статті передбачено, що суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини лише у разі якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.
Закон України «Про державну таємницю» у п. 1 ч. 1 ст. 8 визначає перелік інформації у сфері оборони, яка у порядку, встановленому цим Законом, відноситься до державної таємниці. Згідно з ч. 1, 3 ст. 10 цього Закону віднесення інформації до державної таємниці здійснюється мотивованим рішенням державного експерта з питань таємниць за його власною ініціативою, за зверненням керівників відповідних державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій чи громадян; інформація вважається державною таємницею з часу опублікування Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, до якого включена ця інформація, чи зміни до нього у порядку, встановленому цим Законом. З огляду на зміст обвинувального акта та зазначену у клопотанні захисника інформацію щодо займаної обвинуваченим посади, є підстави вважати, що під час судового розгляду можуть бути повідомлені та досліджені відомості щодо обвинуваченого, зміст яких відповідно до статті 1.13.2 розділу ІІ Зводу відомостей, що становлять державну таємницю (затвердженого наказом Центрального управління Служби безпеки України 23.12.2020 № 283, зареєстрованого у Мінюсті 14.01.2021 за № 52/35674), може становити державну таємницю у сфері оборони. 
Зважаючи на те, що зі змісту обвинувального акта вбачається, що факт займання ОСОБА_4 певної посади сторона обвинувачення не відносить до елементів складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, і відомості про місце роботи і посаду обвинуваченого можуть мати значення виключно в контексті характеристики його особи, то суд не вбачає підстав для прийняття рішення про здійснення всього судового провадження у закритому судовому засіданні. На переконання суду, достатнім заходом під час судового провадження для попередження розголошення відомостей, що можуть становити державну таємницю, є проведення частково закритого судового засідання під час з`ясування, дослідження інформації та документів, які стосуються місця роботи та посади обвинуваченого, а також на підставі пункту 4 статті 7 Закону України «Про доступ до судових рішень» не розголошення (приховування) такої інформації в текстах судових рішень, що будуть постановлені в цьому провадженні та які відкриті для загального доступу.

Прокурор ОСОБА_3 подав суду список осіб сторони обвинувачення, які підлягають виклику для допиту в суді. Питання про здійснення судом виклику таких осіб підлягає вирішенню на стадії судового розгляду після визначення обсягу і порядку дослідження доказів сторін.
 
Інших клопотань, передбачених пунктами 4, 5 ч. 2, ч. 3 ст. 315 КПК України, які би належало вирішити під час підготовчого судового засідання, сторони не заявили.
 
Згідно з ч. 2 ст. 314-1 КПК України досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі. Злочин, передбачений ч. 4 ст. 368 КК України, за правилами ч. 6 ст. 12 КК України є особливо тяжким і за його вчинення передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років. За таких умов відсутні правові підстави для доручення представнику уповноваженого органу з питань пробації підготувати досудову доповідь щодо обвинуваченого.

 
Керуючись статтями 27, 31, 314-316, 372, 376, 392 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
 
Клопотання захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_4 про колегіальний розгляд кримінального провадження задовольнити.
Клопотання захисника ОСОБА_5 про закритий судовий розгляд задовольнити частково.
Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12025000000001216 від 01.05.2025, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 4 ст. 368 КК України, на 16 год 30 хв 23.03.2026 у приміщенні Вищого антикорупційного суду за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 42-А.
Судовий розгляд у кримінальному провадженні здійснювати у відкритому судовому засіданні колегіально судом у складі трьох суддів Вищого антикорупційного суду, з участю уповноваженого прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, обвинуваченого, його захисника. 
З метою попередження розголошення відомостей, що можуть становити таємницю, що охороняється законом, здійснювати судовий розгляд у кримінальному провадженні у частково закритому судовому засіданні - у частині оголошення відомостей, які стосуватимуться місця роботи, займаної посади обвинуваченого. На підставі пункту 4 статті 7 Закону України «Про доступ до судових рішень» у текстах судових рішень, що будуть постановлені в цьому провадженні та які відкриті для загального доступу, не розголошувати (приховувати) інформацію про місце роботи, займану посаду обвинуваченого.
Копію ухвали передати до відділу забезпечення функціонування автоматизованої системи та електронного суду управління документообігу та організаційного забезпечення апарату Вищого антикорупційного суду для виконання в частині визначення складу суду, який здійснюватиме кримінальне провадження в суді першої інстанції колегіально.
У судове засідання викликати учасників судового провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає.

Суддя          ОСОБА_1