Сквирський районний суд Київської області

Справа № 376/2200/25 
Провадження № 2/376/278/2026

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 року м.Сквира
Сквирський районний суд Київської області у складі:
головуючої судді Ловінської С.С.,
за участю секретаря судового засідання Кропивлянської С.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Сквирської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стець Надія Миколаївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
ВСТАНОВИВ:
Представник позивачки звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, Сквирської міської ради, третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стець Надія Миколаївна, в якому просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з дня набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування позову посилається на те, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 02 квітня 2008 року було посвідчено за реєстровим номером № 1-517 заповіт, Дмитрієвою Т.М., нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, згідно яким житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами та земельну ділянку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 заповідає ОСОБА_1 . 23.07.2025 року ОСОБА_1 звернулась із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим Дмитрієвою Т.М., нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори за реєстровим номером №1-517, на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Через пропущення строку прийняття спадщини ОСОБА_1 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Стець Надією Миколаївною було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме – видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Наголошує, що ОСОБА_1 не знала про наявність підписаного ОСОБА_2 заповіту, і що в ньому ОСОБА_2 заповідає майно позивачу, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Вважає, що необізнаність позивача про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, що випливає з принципу свободи заповіту.
Ухвалою від 11.08.2025 в зазначеній справі відкрито провадження та постановлено розглядати дану справу в порядку загального позовного провадження. Встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подачі відзиву на позовну заяву. Також позивачу встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.
Ухвалою від 08.01.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивачки - адвокат Гудима Т.В. подала заяву про розгляд справи без її участі та участі позивачки, позовні вимоги просила задовольнити. 
Представник відповідача - Сквирської міської ради, подала заяву про розгляд справи без її участі за наявними матеріалами справи.
Представник відповідача - Київської міської ради, надав пояснення, в якому просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства України та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради.
Представник третьої особи - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стець Надія Миколаївна в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причину неявки суду не повідомила, заяв чи клопотань до суду не подавала.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 склала заповіт, який посвідчений нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за №1-517, відповідно до якого, спадкодавець заповідала: ОСОБА_3 належну їй на праві власності квартиру під номером АДРЕСА_2 та речі домашнього обіходу та вжитку, належні їй грошові внески з відповідними відсотками та компенсаціями, що зберігаються в відділенні ощадбанку № 5395/0127 м.Києва на рахунку № НОМЕР_1 , Печерському відділенні ощадбанку № 3715 м.Києва на рахунку № НОМЕР_2 ; ОСОБА_1 належний їй житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами та земельну ділянку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1  (а.с.7).
ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 – свідоцтво про смерть серії НОМЕР_3 , актовий запис № 20363 (а.с.50 зворот).
Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій № 54/02-14/12/2025 від 23.07.2025 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 в зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропустила строк прийняття спадщини (а.с.7, зворот, а.с. 8).
Відповідно до копії матеріалів спадкової справи № 12/2025, заведеної 30.05.2025 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , спадкове майно, що знаходиться у м. Київ, яке померла заповідала за заповітом, прийняла ОСОБА_3 (а.с.48-70). 
Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. 
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. 
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою (втратила чинність на підставі наказу Міністерства юстиції України № 296/5 від 22 лютого 2012 року). Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5.
Норми ст.1272 ЦК щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.
Відповідно до ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст.1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. 
Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин та є незначним.
Як встановлено судом, позивачка пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з необізнаністю про наявність заповіту.
Суд зазначає, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Проте це стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини. Спадкоємець за законом, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк з часу відкриття спадщини. Тож необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини тільки для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі їх обізнаності про відсутність спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом.
Вказаний висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 у справі № 686/5757/23 провадження № 14-50цс24.
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються індивідуально в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи, про що наголошено у постанові Верховного Суду від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18).
Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Враховуючи положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини, та те, що позивачка не є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 , суд доходить висновку, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити йому додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини .
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. 
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
На підставі викладеного ст. ст.1222, 1223, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268, 272 ЦПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Сторони по справі:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_3 .
Відповідач: Сквирська міська рада, код ЄДРПОУ 04054961, адреса: Київська область, Білоцерківський район, м.Сквира, вул.Карла Болсуновського, буд.28.
Відповідач: Київська міська рада, код ЄДРПОУ 22883141, адреса: м.Київ, вул.Хрещатик, буд.36.

Суддя С.С.Ловінська