ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

23.04.2026 	м. Івано-Франківськ	Справа № 909/185/26	
Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Максимів Т. В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін матеріали справи
за позовом: Керівника Калуської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рожнятівської селищної ради Калуського району Івано-Франківської області
до відповідача: Товариства з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" 
про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю в сумі 115 346 грн 94 коп.

установив: до Господарського суду Івано-Франківської області звернувся Керівник Калуської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рожнятівської селищної ради з позовною заявою до Товариства з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за період з 20.03.2025 до 31.01.2026 в сумі 115 346 грн 94 коп.
Вирішення судом процесуальних питань.
Щодо підстав звернення прокурора до суду.
Згідно з п.3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави у суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов"язковість яких надана Верховною Радою України (ст.4 ЗУ "Про прокуратуру").
Статтею 24 Закону України "Про прокуратуру" визначено особливості здійснення окремих форм представництва інтересів громадянина або держави в суді.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 дійшла висновку, що відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.
Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Відповідно до статтей 1, 2, 6 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. Однак первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада – жителі, об`єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об`єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр.
Відповідно до ст. ст. 142-145 Конституцій України до матеріальної основи органів місцевого самоврядування, окрім інших об`єктів, належить земля, управління якою здійснюють територіальні громади через органи місцевого самоврядування в межах їх повноважень шляхом ухвалення рішень. Права органів місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку.
Згідно з ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.
В статті 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" закріплені основні принципи місцевого самоврядування, серед яких зокрема поєднання місцевих і державних інтересів.
Держава бере участь у формуванні доходів бюджетів місцевого самоврядування, фінансово підтримує місцеве самоврядування (ст. 62 Закону України "Про місцеве самоврядування").
Як вбачається зі змісту позовної заяви, підставою для звернення до суду є виявлений прокуратурою факт неналежного здійснення своїх повноважень посадовими особами Рожнятівської селищної ради, що виражається у бездіяльності та не зверненні до суду для відновлення порушених інтересів держави.
Калуська окружна прокуратура, в порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру", направляла лист до Рожнятівської селищної ради Івано- Франківської області за № 52/2-643ВИХ-25 від 14.11.2025 з метою вирішення питання щодо представництва органами прокуратури інтересів держави в суді у разі відсутності належного реагування на виявлені порушення закону з боку Рожнятівської селищної ради. Витребовувала належним чином завірені копії документів на підтвердження факту порушення вимог земельного законодавства при використанні відповідної земельної ділянки комунальної форми власності.
Рожнятівська селищна рада Івано-Франківської області надала відповідь на лист прокуратури за № 1104/03-30/08 від 27.11.2025, до якого долучила витребувані прокуратурою документи щодо підтвердження факту порушення вимог земельного законодавства при використанні спірної земельної ділянки комунальної форми власності.
Однак із вищевказаного листа вбачається, що Рожнятівська селищна рада жодних належних заходів цивільно-правового характеру щодо стягнення з ТДВ "Веста Крафт" безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю в період з березня 2025 року до січня 2026 року не вживала, що призвело до безпідставного збереження товариством коштів, які територіальна громада могла отримати у вигляді орендної плати за землю. Доказів звернення Рожнятівською селищною радою з позовом про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю з часу направлення прокуратурою першого запиту 14.11.2025 і до 05.02.2026 матеріали справи також не містять. 
Відтак порушення інтересів держави у цьому випадку полягають у систематичному ненадходженні до місцевого бюджету коштів за використання земельної ділянки і у невжитті належних та достатніх заходів щодо стягнення безпідставно збережених коштів за землю Рожнятівською селищною радою.
За таких обставин, прокурор при зверненні до суду з цим позовом дотримався порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", тому суд визнав обґрунтованими аргументи прокурора про наявність у нього підстав для звернення із позовом до суду з метою захисту прав та охоронюваних законом інтересів територіальної громади в особі Рожнятівської селищної ради. 
18.02.2026 суд постановив відкрити провадження у справі та ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами; встановив відповідачу строк для подання заяви у разі наявності заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з відповідним обґрунтуванням.
12.03.2026 суд постановив заяву Товариства з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" про продовження строку на подання відзиву (вх.№4263/26 від 09.03.2026) задовольнити; продовжити Товариству з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" процесуальний строк на подання відзиву на позовну заяву у справі № 909/185/26 до 07.04.2026.
06.04.2026 відповідач подав відзив на позов вх.№6369/26.
13.04.2026 позивач подав відповідь на відзив вх.№6787/26.
14.04.2026 прокуратура подала відповідь на відзив вх.№6845/26. 
Оскільки клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило та з огляду на відсутність у суду підстав для виклику сторін з власної ініціативи, згідно з ч. 5 ст. 252 ГПК України справа розглядається за наявними у ній матеріалами.
Відповідно до частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Позиція прокурора та позивача.
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач як власник нерухомого майна- приміщення їдальні, складу, прохідної, металобаночного цеху з крановою балкою, баночного цеху, цеху ширвжитку, кузні, складу, пружинного цеху, магазину, складу для цементу, медпункту, трансформаторної станції, насосної станції, механічної майстерні: свідоцтво на право власності на завод "Веста" ВАТ "Веста" за реєстровим номер 90 від 10.07.2000), що знаходиться на вул. Заводська, 1, с.Верхій Струтинь Калуського району в період з 20.03.2025 до 31.01.2026 користувався земельною ділянкою комунальної власності з кадастровим номером 2624880901:01:004:0018 без правовстановлюючих документів та не сплатив орендну плати за її користування, що стало наслідком безпідставного збереження у себе коштів, які повинні бути сплачені за фактичне користування земельною ділянкою. Відповідно до розрахунку позивача за вказаний період відповідач безпідставно зберіг орендну плату в сумі 115 346 грн 94 коп., яка розрахована виходячи з нормативно-грошової оцінки, згідно з Витягом із технічної документації від 24.09.2025. Позов обґрунтований ст. 1212-1214 ЦК України та ст.206 ЗК України.
У відповіді на відзив Рожнятівська селищна рада зазначила, що доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими, базуються на довільному трактуванні норм чинного законодавства та не спростовують факт порушення прав територіальної громади щодо отримання доходу від використання земельної ділянки площею 1.6678 га кадастровий номер 2624880901:01:004:0018.
Вказала, що Порядок проведення інвентаризації земель затверджений відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 476 від 05.06.2019 (далі Порядок). 
В п.7 Порядку визначений перелік вихідних даних для проведення інвентаризації. Вихідними даними для проведення інвентаризації земель, державної інвентаризації земель та земельних ділянок є: матеріали з Державного фонду документації із землеустрою; відомості з Державного земельного кадастру в паперовій та електронній (цифровій) формі, у тому числі Поземельної книги; книги записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі; електронних документів, що містять відомості про результати робіт із землеустрою; містобудівна документація, затверджена в установленому законодавством порядку; планово-картографічні матеріали, в тому числі ортофотоплани, складені за результатами виконання робіт відповідно до Угоди про позику (Проект "Видача державних актів на право власності на землю у сільській місцевості та розвиток системи кадастру") між Україною та Міжнародним банком реконструкції та розвитку від 17 жовтня 2003 р., ратифікованої Законом України від 15 червня 2004 р. № 1776-1V, крім проведення державної інвентаризації земель та земельних ділянок; відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; копії документів, які посвідчують речові права на земельну ділянку або підтверджують сплату земельного податку; наказ Держгеокадастру або територіального органу Держгеокадастру (у разі проведення державної інвентаризації земель та земельних ділянок); графічні матеріали відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 Земельного кодексу України, на яких зазначено місце проведення робіт з інвентаризації земель, державної інвентаризації земель, орієнтовну площу та кадастровий номер суміжної земельної ділянки (у разі проведення державної інвентаризації земель та земельних ділянок); відомості про меліоративну мережу або її складову частину (складові частини), надані замовником документації із землеустрою та/або Держрибагентством.
Під час проведення інвентаризації земель, державної інвентаризації земель та земельних ділянок можуть використовуватися матеріали дистанційного зондування землі, лісовпорядкування, проекти створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду, схеми формування екомережі, програми у сфері формування, збереження та використання екомережі, проектної документації на будівництво меліоративної мережі.
Просила суд задовольнити позов в повному обсязі.
Керівник Калуської окружної прокуратури у відповіді на відзив зазначив, що відповідно до Витягу є Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутні відомості про перебування підприємства в процесі припинення, банкрутства, санації, тощо.
Щодо тверджень про порушення порядку проведення інвентаризації земельної ділянки зазначив, що інвентаризація земель регулюється Порядком проведення інвентаризації земель, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 476 від 05.06.2019 року). Відповідно до п. 8 Порядку підставою для проведення інвентаризації земель є рішення власників (розпорядників) земельних ділянок. Вимоги щодо повідомлення землекористувача про проведення інвентаризації несформованої земельної ділянки чинним законодавством не передбачено, а тому твердження відповідача про порушення процедури є безпідставними.
Щодо зауважень про відсутність листа Рожнятівської селищної ради від 10.04.2025 № 393/03-29/14 з приводу врегулювання питання про оформлення орендних відносин зазначив, що вказаний лист направлений відповідачу, що підтверджується копією квитанції від 10.04.2025 (відправлення номер 7760102066978) та повідомленням про повернення листа у зв`язку із закінченням терміну зберігання.
Щодо визначення площі земельної ділянки вказав, що на земельній ділянці кадастровий номер 2624880901:01:004:0018 розміщене нерухоме майно, що належить на праві власності ТДВ "Веста Крафт". По периметру земельної ділянки встановлена огорожа, по якій і проводились обміри земельної ділянки. Обстеження спірної земельної ділянки проводилось комісією з виїздом на місце.
Також зазначив, що відповідач помилково ототожнює дату формування витягу про нормативно-грошову оцінку землі із датою затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с.Верхній Струтинь.
Вказав, що 24.09.2025 сформований Витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, яка є об`єктом спору. Згідно із положеннями частини 5 статті 23 Закону України "Про оцінку земель", витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами що здійснюють ведення Державного земельного кадастру, та не є регуляторним актом.
Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель с. Верхній Струтинь затверджена рішенням Рожнятівської селищної ради від 20.06.2024 року № 1138-40/24, яке вступило в дію 01.01.2025. Офіційне оприлюднення рішення відбулось з дотриманням норм чинного Податкового законодавства на офіційному сайті Рожнятівської селищної ради та у газеті "Вікна" ( номер 27 (1125) від 05.07.2024.
Щодо ставок орендної плати при проведені розрахунку розміру безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю зазначив, що станом на 20.03.2025 діяло рішення Рожнятівської селищної ради № 1101-38/2024 від 18.04.2024 "Про затвердження ставок орендної плати за земельні ділянки комунальної власності Рожнятівської територіальної громади", відповідно до якого ставка орендної плати за земельні ділянки для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості становила 8%, аналогічний розмір ставки орендної плати за вказані землі зазначений у рішенні Рожнятівської селищної ради від 30.05.2025. Рішення Рожнятівської селищної ради від 30.05.2025 №1449-53/2025 "Про затвердження ставок орендної плати за земельні ділянки комунальної власності Рожнятівської територіальної громади" опубліковане на офіційному сайті селищної ради.
Просив суд позов задовольнити в повному обсязі. 
Позиція відповідача.
Відповідач проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позов. Вказав, що ТДВ "Веста Крафт" стало власником виробничих приміщень 29.12.2012 внаслідок викупу на прилюдних торгах акцій у попереднього власника ВАТ "Веста" та щомісячно сплачувало кошти за користування земельною ділянкою в сумі 202 грн 00 коп. Зазначив, що з 29.12.2012 року товариство не здійснює господарську діяльність; жодних повідомлень про проведення інвентаризації та врегулювання питання щодо оформлення права оренди земельної ділянки на адресу товариства не надходило.
Вказав, що розмір плати за землю належить розраховувати з моменту ухвалення рішення сесії селищної ради - 30.05.2025, відповідно до якого затверджені ставки орендної плати на земельні ділянки комунальної власності для розміщення та експлуатації основних підсобних, допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості - 8 %. Також зазначив, що розмір нормативної грошової оцінки визначений у долученому позивачем Витязі станом на 24.09.2025 не може бути застосований до визначення розміру орендної плати до формування Витягу, тобто до 24.09.2025. 
Вказав, що до матеріалів справи не долучені докази про доведення до відома у загальному доступі рішення про затвердження нормативно-грошової оцінки від 24.09.2025.
Зазначив, що прокурор не обґрунтував бездіяльності або неналежного здійснення захисту інтересів територіальної громади посадовими особами органу місцевого самоврядування, у зв"язку з чим у прокурора відсутні повноваження для звернення з позовом до суду.
Просив суд в позові відмовити.
Обставини справи. Оцінювання доказів.
Предметом спору є вимога позивача про стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати.
13.06.2000 виконавчий комітет Верхньострутинської сільської ради прийняв рішення №12 відповідно до якого вирішив визнати право власності на приміщення їдальні, складу, прохідної, металобаночного цеху з крановою балкою, баночного цеху, цеху ширвжитку, кузні, складу, пружинного цеху, магазину, складу для цементу, медпункту, трансформаторної станції, насосної станції, механічної майстерні, що знаходяться за адресою с.Верхній Струтинь, вул. Заводська 1 за ВАТ "Веста". Івано-Франківському ОБТІ видати свідоцтво на право особистої власності згідно з цим рішенням.
10.07.2000 ОКП "Івано-Франківське ОБТІ" видало свідоцтво на право власності на завод "Веста" ВАТ "Веста", реєстровий номер 90.
Відповідно до інформації з Витягу з Єдиного державного реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Товариство з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" є правонаступником ВАТ "Веста" (далі ТДВ "Веста Крафт").
Відповідно до рішення №1428-50/2025 від 20.03.2025 Рожнятівська селищна рада, вирішила затвердити технічну документацію із землеустрою щодо інвентаризації земель площею 1,6678 га, для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та спорду підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, включаючи об`єкти оброблення відходів, що розташована на вул. Заводська, с.Верхій Струтинь Калуського району (кадастровий номер 2624880901:01:004:0018).
Згідно з Витягом з Державного земельного кадастру від 18.03.2025 №НВ-2300278622025 державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером 2624880901:01:004:0018, площею 1,6678 га., що знаходиться на вул.Заводська в с. Верхній Струтинь Калуського району Івано-Франківської області проведена 18.03.2025. 
Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №461309632 від 22.01.2026, власником земельної ділянки з кадастровим номером 2624880901:01:004:0018 є Рожнятівська селищна рада.
10.04.2025 Рожнятівська селищна рада відповідно до листа №393/03-29/14 зверталася до відповідача з проханням прибути у селищну раду з документами на об"єкти нерухомості для врегулювання питання щодо оформлення права оренди земельної ділянки. Докази направлення якого долучені до матеріалів справи.
19.12.2025 Рожнятівська селищна рада провела обстеження земельної ділянки площею 1,6678 га. на вул.Заводська в с. Верхній Струтинь Калуського району Івано-Франківської області.
Відповідно до результатів проведеного обстеження земельної ділянки складений акт обстеження, згідно з яким встановлено, що на цій земельній ділянці розміщені об"єкти нерухомого майна, яке належить ТДВ "Веста Крафт". Цільове призначення: 11.02 для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості, включаючи об"єкти оброблення відходів, зокрема із енергогенеруючим блоком. Вказана земельна ділянка використовується ТДВ "Веста Крафт" без правовстановлюючих документів.
26.12.2025 ГУ ДПС в Івано-Франківській області в листі № 17257/5/09-19-04-01-05 повідомило, що ТДВ "Веста Крафт" податкову звітність з оплати за землю за 2025 рік за земельну ділянку з кадастровим номером 2624880901:01:004:0018 площею 1,6678 га. не подавало. В 2025 році ТДВ "Веста Крафт" подало податкову звітність з оплати за земельну ділянку, що знаходиться за адресою вул. Заводська в с. Верхній Струтинь Калуського району без кадастрового номера площею 1,40 га.
Як вбачається з рішень Рожнятівської селищної ради №1101-38/2024 від 18.04.2024 та №1449-53/2025 від 30.05.2025 "Про затвердження ставок орендної плати за земельні ділянки комунальної власності Рожнятівської територіальної громади" для земель промисловості ставка орендної плати становить 8% від нормативної грошової оцінки землі.
Згідно з Витягом із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області від 24.09.2025 №НВ-9979196752025 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 2624880901:01:004:0018 становить 1684836 грн 06 коп.
Суд встановив, що розрахунок орендної плати здійснений в розмірі 8 відсотків від нормативно грошової оцінки земельної ділянки. Відповідно до нормативної грошової оцінки позивач також здійснив розрахунок безпідставно збережених коштів за період з 20 березня 2025 до 31 січня 2026 року, згідно з яким сума безпідставно збережених коштів становить 115 346 грн 94 коп. При розрахунку позивач врахував сплату відповідачем земельного податку за вказаний період в сумі 2 222 грн 00 коп.
Станом на 12.02.2026 відповідач не здійснив оплати безпідставно збережених коштів, у зв"язку з чим прокурор звернувся до суду за захистом порушених прав та інтересів територіальної громади Рожнятівської селищної ради.
Норми права та мотиви, якими суд керувався при ухваленні рішення.
Відповідно до ст. 14 Конституції України земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 124 Земельного кодексу (далі - ЗК України) передача в оренду земельних ділянок, що перебувають в державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними ст. 122 цього Кодексу.
У разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці, що перебуває у користуванні на праві оренди, емфітевзису, суперфіцію у відчужувача (попереднього власника), до набувача одночасно переходить відповідно право оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки, на якій розміщений такий об`єкт, в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, крім випадків, визначених ч. 6 цієї статті. Волевиявлення орендодавця (власника) земельної ділянки, відчужувача (попереднього власника), набувача такого об`єкта та внесення змін до договору оренди землі, емфітевзису, суперфіцію із зазначенням нового орендаря (користувача) земельної ділянки не вимагається (ч. 4 ст. 120 ЗК України).
Ч. 1 ст. 93 ЗК України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.
Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права (ст. 125 ЗК України).
Отже, право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. 
Таким чином, до моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі ч. 1 ст. 1212 ЦК України. Зазначені правові висновки викладені у постановах ВП ВС від 23.05.2018 у справі № 629/4628/16-ц від 20.11.2018 у справі № 922/3412/17 та постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 28.02.2020 у справі № 913/169/18.
Відповідно до ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка.
Плата за землю справляється відповідно до закону. Землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати орендну плату (п. "в" ч. 1 ст. 96 ЗК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 21 ЗУ "Про оренду землі" розмір орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності встановлюються відповідно до Податкового кодексу України. Основою для визначення розміру орендної плати для земель державної та комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а її зміна є підставою для перегляду розміру орендної плати. Розмір орендної плати в будь-якому разі не може бути меншим розміру земельного податку, встановленого для відповідних категорій земельних ділянок на відповідній території, та не може перевищувати 12% нормативно грошової оцінки земельної ділянки (п. 288.5.1-2.88.5.2. ст. 288 ПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 20 та ч. 3 ст. 23 ЗУ "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.
За змістом п. 1, 4 постанови Кабінету Міністрів України "Про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру" від 14.01.2015 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру. Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань здійснює ведення та адміністрування Державного земельного кадастру.
Згідно з ст. 1 Закону України "Про оцінку земель" дата оцінки земельної ділянки - дата (число, місяць та рік), на яку проводиться оцінка земельної ділянки та визначається її вартість. Для нормативної грошової оцінки земельної ділянки - дата, вказана в технічній документації.
Відповідно до рішення Рожнятівської селищної ради від 20.06.2024 року № 1138-40/24 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Верхній Струтинь", в с. Верхній Струтинь затверджена нормативна грошова оцінка, яка застосовується з 01.01.2025. Як стверджує позивач нових рішень про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Верхній Струтинь не приймалось, матеріали справи такого не містять.
Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, який долучений до матеріалів справи сформований 24.09.2025. Період стягнення заявлений у позові з 20.03.2025 до 31.01.2026. Отже, витяг сформований в межах зазначеного періоду та є належним та допустимим доказом, що підтверджує дані про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки.
Відтак твердження відповідача про те, що розмір нормативної грошової оцінки визначений у Витязі станом на 24.09.2025 не може бути застосований до визначення розміру орендної плати станом на 20.03.2025 суд оцінює критично.
Заперечення відповідача щодо припинення діяльності товариства, сплати земельного податку, площі спірної земельної ділянки, розміру орендної плати, а також неповідомлень про проведення інвентаризації та врегулювання питання щодо оформлення права оренди земельної ділянки, спростовуються матеріалами справи.

Щодо інших аргументів сторін суд зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Трофимчук проти України" вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін; Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа "Руїс Торіха проти Іспанії").

Відповідно до статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.
Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 Господарського процесуального кодексу України. Згідно з положеннями цієї статті судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст.86 ГПК України).

Висновок суду.
Суд встановив, що відповідач набув право власності на об`єкти, які знаходяться на спірній земельній ділянці; право користування земельною ділянкою не оформив; кошти за користування земельною ділянкою не платив. Відтак відповідач, як фактичний користувач земельної ділянки, що без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав заплатити за користування нею, зобов`язаний повернути їх власнику земельної ділянки.
За таких обставин, вимога позивача про стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати в сумі 115 346 грн 94 коп. обґрунтована та належить до задоволення.
Судові витрати.
Згідно з ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
При зверненні з позовом позивач сплатив судовий збір в сумі 2 662 грн 40 коп., що підтверджується платіжною інструкцією №104 від 29 січня 2026 року.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Враховуючи викладене, судовий збір в сумі 2 662 грн 40 коп. суд покладає на відповідача. 
Керуючись ст. 8,124 Конституції України, статтями 2, 86, 126, 129, 236-238,240, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд
УХВАЛИВ:
задовольнити позов Керівника Калуської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рожнятівської селищної ради Калуського району Івано-Франківської області до Товариства з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю в сумі 115 346 грн 94 коп.
Стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" вул.Заводська, 1, с.Верхній Струтинь, Калуський район, Івано-Франківська обл., 77621 ( код ЄДРПОУ 02970168) на користь Рожнятівської селищної ради Калуського району Івано-Франківської області, вул.Шкільна,1, смт. Рожнятів, Калуський район, Івано-Франківська область ( код ЄДРПОУ 04355125) 115 346 (сто п"ятнадцять тисяч триста сорок шість) грн 94 коп. безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю.

Стягнути з Товариства з додатковою відповідальністю "Веста Крафт" вул.Заводська, 1, с.Верхній Струтинь, Калуський район, Івано-Франківська обл., 77621 ( код ЄДРПОУ 02970168) на користь Івано-Франківської обласної прокуратури, вул. Грюнвальдська , 11, Івано-Франківськ, Івано-Франківська область, 76000 ( Отримувач: Івано-Франківська обласна прокуратура, ЄДРПОУ 03530483; рахунок (ІВАN) UA668201720343120001000003924, ДКСУ м. Київ, МФО 820172) 2 662 (дві тисячі шістсот шістдесят дві) грн 40 коп. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення господарського суду може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строк, встановлений розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 23.04.2026

Суддя Т. В. Максимів