Справа № 385/1636/25
Провадження № 2/385/746/25

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
02.04.2026 року Гайворонський районний суд Кіровоградської області в складі
головуючого судді - Гришака А.М.,
з участю секретаря судового засідання - Зеленко О.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в місті Гайвороні Кіровоградської області справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: ОСОБА_2 про захист прав споживача, -

В С Т А Н О В И В:

10.10.2025 року представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Волощук В.В. звернувся з позовом до АТ «Державний ощадний банк України» про захист прав споживача.
Позов мотивований тим, що позивач є клієнтом АТ «Державний ощадний банк України».
06.09.2025 року близько 15.10 години, позивач у мобільному додатку «Вайбер» знайшов оголошення щодо грошової допомоги від ООН, до якого перейшов. Після чого останньому у застосунок «Ощадбанк» прийшло смс повідомлення, після отримання якого останній у застосунок «Ощадбанк» увійти вже не міг, нащо одразу повідомив про збій застосунку оператора застосунку, який повідомив, що з банківської карти НОМЕР_1 по банківському рахунку № НОМЕР_2 карта для виплат було списано кошти в розмірі 9297 грн., та було списано кредитні кошти з банківської карти останній цифри 73 по банківському рахунку № НОМЕР_3 кредитна карта в розмірі 20403 грн., про що оператор повідомив, що потрібно звертатися до працівників поліції.
06.09.2025 о 15 год. 15хв. року невідома особа, шахрайським способом зняла з кредитної картки позивача 10500 грн., а потім 06.09.2025 року о 15 год. 16 хв. невідома особа, шахрайським способом зняла з кредитної картки позивача ще 9903 грн. Про списання вищевказаних коштів позивач дізнався цього ж дня з додатку.
08.09.2025 року позивач звернувся до Відділення поліції №1 (м. Гайворон) Голованівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області із заявою про шахрайські дії та вчинення щодо ОСОБА_1 кримінального злочину передбаченого ч.4 ст. 190 КК України. 09.09.2025 року до ЄРДР внесено відомості за фактом шахрайських дій, вчинених стосовно ОСОБА_1 та розпочато досудове розслідування №12023121120000107 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 190 КК України, де його визнано потерпілим.
Вважає, що AT «Ощадбанк» не провів належну ідентифікацію клієнта та захист його рахунку, внаслідок якого з рахунку позивача було неправомірно знято кошти, оскільки ним не розголошувалася третім особам інформація про номери карткових рахунків, пін-коди та інша конфіденційна інформація. Картки не губилися, доступу до них треті особи не мали.
Враховуючи ту обставину, що відповідач відмовився в добровільному порядку повернути грошові кошти, позивач вимушений звернутись до суду із даним позовом.
З врахуванням заяви про зміну предмета позову, просить суд: визнати неправомірними дії Акціонерного товариства «ОщадБанк» щодо проведення зняття 06 вересня 2025 року з карткового рахунку № НОМЕР_2 відкритого на ім`я ОСОБА_1 , особистих коштів у розмірі 9 297 грн. та зняття 06 вересня 2026 року з карткового рахунку НОМЕР_3 відкритого на ім`я ОСОБА_1 , кредитних коштів у розмірі 10500 гривень та на загальну суму 20403 грн. Зобов`язати публічне Акціонерного товариства «ОщадБанк» повернути на картковий рахунок № НОМЕР_2 відкритого на ім`я ОСОБА_1 , особистих коштів у розмірі 9297 грн. та повернути на картковий рахунок НОМЕР_3 відкритого на ім`я ОСОБА_1 , кредитних коштів у розмірі 10500 гривень.
Ухвалою судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 15.10.2025 року відкрито провадження у справі.
Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 15.10.2025 року - витребувано в акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» оригінали або належним чином завірені копії наступних документів: 1) заява про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб по рахунку НОМЕР_2 ; 2) заява на встановлення відновлювальної кредитної лінії по рахунку НОМЕР_3 .
03.11.2025 року та 23.02.2026 року від представників відповідача надійшли відзиви на позовну заяву в яких зазначають наступне. 25.03.2024 між АТ «Державний ощадний банк України» та ОСОБА_1 укладено Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (далі - ДКБО, Договір) шляхом підписання ОСОБА_1 заяви про приєднання № 31085912/061119. На виконання умов ДКБО Банком відкрито ОСОБА_1 рахунок № НОМЕР_3 на умовах тарифного пакету «MORE» та видано платіжну картку № НОМЕР_4 . 25.03.2024 ОСОБА_1 було підписано заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії, в якій останній просив надати йому кредит (відкрити відновлювальну кредитну лінію) по рахунку. Згідно з п. 5.1 вказаної заяви Клієнт просив встановити йому кредитний ліміт з максимальним розміром кредиту в сумі 250 000,00 грн.
25.03.2024 ОСОБА_1 на його рахунок № НОМЕР_3 Банком було встановлено кредитний ліміт в розмірі 32 500,00 грн.
Також 06.11.2019 ОСОБА_1 було підписано заяву № 31085912/061119 про приєднання до ДКБО та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки).
На виконання умов ДКБО Банком відкрито ОСОБА_1 рахунок НОМЕР_2 на умовах тарифного пакету «Зарплатний» та видано платіжну картку № НОМЕР_5 , яку він отримав 14.02.2025.
Крім того, 06.09.2025 ОСОБА_1 в мобільному додатку «Ощад 24/7» було здійснено відкриття цифрової картки Master Card World Debit № НОМЕР_6 , рахунок № НОМЕР_7 . 
Сторонами не заперечується, що на виконання умов договору Банком на ім`я Позівача відкрито поточний рахунок № НОМЕР_3 на умовах тарифного пакету «MORE», операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (картка/платіжна картка), та надано Позивачу платіжну картку № НОМЕР_8 зі встановленим кредитним лімітом по ній, а також поточний рахунок № НОМЕР_2 на умовах тарифного плану «Зарплатний» та надано Позивачу платіжну картку № № НОМЕР_5 . Зарплатна картка № НОМЕР_5 активована в касі Банку 14.02.2025 шляхом встановлення ПІН-коду. Кредитна картка № НОМЕР_9 активована в касі Банку 25.03.2024 шляхом встг новлення ПІН-коду. ПІН-коди по картках ОСОБА_1 не змінювались з моменту їх активації.
Номер мобільного телефону повідомлений Банку Клієнтом, який використовується Банком для ідентифікації Клієнта, надання сервісів через Контакт - центр Банку, в тому числі послугу CMC інформування, та вважається фінансовим номером Клієнта є номер НОМЕР_15. Фінансовий номер Позивача НОМЕР_15 не змінювався протягом всього часу відколи він став клієнтом Банку.
Послуга CMC-інформування по рахунку підключена не була.
ОСОБА_1 з 26.11.2019 є зареєстрованим користувачем послуг Web Banking AT «Ощадбанк», а 06.09.2025 15:11:21 за своїм фінансовим номером телефону НОМЕР_10 створив обліковий запис у системі дистанційного обслуговування AT «Ощадбанк» -мобільному додатку «Ощад 24/7 (FIumo)» та цього ж дня ініціював відкриття цифрової картки Master Card World Debit № НОМЕР_11 .
Зазначене підтверджується інформацією з процесингу AT «Ощадбанк». 06 вересня 2025 року о 17:48 годині ОСОБА_1 зателефонував до Контакт-центру AT «Ощадбанк» та повідомив про неможливість здійснення входу / відновлення паролю до застосунку «Ощад 24/7», для перевірки інформації за платіжною карткою вказав оператору Контакт-центру AT «Ощадбанк» номер платіжної картки ( НОМЕР_5 ).
Після ідентифікації Клієнта ОСОБА_1 оператором Контакт-центру AT «Ощадбанк» було повідомлено останнього про проведення операцій з переказу коштів з зарплатного рахунку НОМЕР_2 на суму 9297,00 грн, з кредитного рахунку НОМЕР_3 на суму 9903,00 грн, а також з цифрової картки № НОМЕР_12 рахунок № НОМЕР_7 на суму 9903,00 грн.
Проведені операції ОСОБА_1 заперечував, стверджував, що спірні транзакції ним не проводилися та повідомив оператора Контакт-центру AT «Ощадбанк», що 06 вересня 2025 у мобільному додатку «Вайбер» він знайшов оголошення про виплату грошової допомоги від ООН, до якого перейшов. Після переходу за посиланням на номер телефону ОСОБА_1 НОМЕР_10 (фінансовий номер Клієнта) надходили одноразові паролі, які ОСОБА_1 вводив для отримання грошової допомоги від ООН.
Позивач несе відповідальність за проведені ним операції по власних рахунках.
06.09.2025 о 15 год 09 хв на фінансовий номер Клієнта +380979475616 надійшов код (одноразовий пароль) для входу в додаток «Ощад 24/7» (нова версія Flumo).
06.09.2025 о 15 год 11 хв було створено новий обліковий запис у системі дистанційного обслуговування AT «Ощадбанк» - мобільному додатку «Ощад 24/7 (Fluто)» на пристрої 24116RACCG з, використанням реквізитів зарплатної платіжної картки ОСОБА_1 № НОМЕР_5 та введення ПІН-коду до неї.
06.09.2025 о 15 год 13 хв здійснено вхід до мобільного додатку «Ощад 24/7 (Flumo)» для платіжні картки № НОМЕР_9 за кредитним рахунком; о 15 год 14 хв - для платіжної, картки № НОМЕР_5 за зарплатним рахунком та 15 год 15 хв - для цифрової платіжної картки № НОМЕР_11 .
Після цього, платіжні картки додано до Google Рay - платіжний термінал в мережі Інтернет, для здійснення безконтактної оплати.
06.09.2025 о 15 год 16 хв на фінансовий номер Клієнта ОСОБА_1 НОМЕР_10 надійшов код (одноразовий пароль) для входу в додаток «Ощад 24/7» (нова версія Flumo).
Після введення коду (одноразового паролю) для входу в додаток «Ощад 24/7» за картковими рахунками Позивача були проведені наступні операції:
*06.09.2025 о 15 год 16 хв_через систему дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» (система ДБО) та Google Pay за платіжною карткою № НОМЕР_9 з кредитного рахунку Позивача № НОМЕР_3 відбулася успішна операція з переказу коштів в сумі 9903,00 грн. Переказ було здійснено на картку AT «Піреус Банк МКБ» № НОМЕР_13 ;
*06.09.2025 о 15 год 16 хв_через систему дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» (система ДБО) та Google Pay за карткою № НОМЕР_5 з зарплатного рахунку Позивача № НОМЕР_2 відбулася успішна операція з переказу коштів на суму 9 297,00 грн. Переказ було здійснено на картку AT «Піреус Банк МКБ» № НОМЕР_13 ;
- 06.09.2025 о 15 год 17 хв_через систему дистанційного обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» (система ДБО) та Google Pay за цифровою карткою № НОМЕР_11 з рахунку Позивача № НОМЕР_7 відбулася успішна операція з переказу коштів на суму 9 903,00 грн. Переказ було здійснено на картку AT «Піреус Банк МКЗ» № НОМЕР_13 .
Таким чином, отримавши код (psw) - повідомлення, з одноразовим паролем на номер НОМЕР_10 для входу до системи «Ощад 24/7», Позивач зобов`язаний був негайно повідомити Банк про компрометацію банківської платіжної картки та вимагати блокування карток.
Натомість, ОСОБА_1 після отримання ним одноразових паролів не лише не повідомив Банк про компрометацію банківських платіжних карток, а ще й використовував ці одноразові паролі, внаслідок чого з банківських платіжних карток ОСОБА_4 було списано грошові кошти в загальній сумі 29 103,00 грн.
За проведення вищевказаних операцій Банком було нараховано та списано з рахунків Позивача комісію в загальній сумі 104,03 грн, а сума в розмірі 492,97 грн залишилась доступною на рахунку Позивача.
ОСОБА_1 розголосив індивідуальну облікову інформацію (номер банківської картки) та одноразові паролі для підтвердження входу до застосунку «Ощад 24/7», що дало змогу ініціювати платіжні операції.
Враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів була проведена належним чином електронна ідентифікація електронного платіжного засобу - банківської карти та його користувача - Позивача, саме він несе відповідальність за проведені операції по власному рахунку.
З огляду на вказане вище АТ «Ощадбанк» обґрунтовано вважає, що заявлені Позивачем до Банку позовні вимоги є безпідставними, неправомірними та такими, що не можуть бути задоволені судом.
Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 11.11.2025 року - витребувано в акціонерного товариства «Піреус Банк МКБ» інформацію щодо переказу коштів на емітовану ним карту № НОМЕР_13 здійснених 06.09.2025 року на загальну суму 29103,00 грн., а саме: о 15:16 на суму 9903,00 грн.; о 15:16 на суму 9297,00 грн.; о 15:17 на суму 9903,00 грн., із наданням виписки по рахунку 06.09.2025 року та зазначенням власників або власника рахунку та його ідентифікаційних даних (ПІБ, рік народження, РНОКПП, адреса реєстрації). Витребувати у Відділенні поліції №1 (м. Гайворон) Голованівського РВП ГУНП в Кіровоградській області належним чином завірені копії заяви ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення, протоколу допиту потерпілого ОСОБА_1 та його пояснення стосовно вчиненого злочину, що знаходяться в матеріалах кримінального провадження № 12025121120000153. Витребувати у приватного акціонерного товариства «Київстар» (код ЄДРПОУ 21673832, 03113, місто Київ, вулиця Дегтярівська, будинок 53), докази, а саме: інформацію (роздруківку в паперовому вигляді) вхідних та вихідних телефонних дзвінків та текстових повідомлень (в тому числі змісту таких повідомлень) по номеру НОМЕР_10 за 06.09.2025; чи здійснювалося блокування оператором мобільного зв`язку абонентського номера позивача НОМЕР_10 з будь-якої причини в конкретний період часу? Якщо так, то яка адреса розташування та номери базових станцій, які забезпечували зв`язок із даним номером у вище вказаний період?; чи видавалася і була активована нова сім карта оператором мобільного зв`язку з номером позивача в конкретний період часу? Якщо так, то який номер та яка адреса відділення, яке видавало сім карту у вище вказаний період?; яка адреса та який номер базової станції, яка забезпечувала зв`язок при активації нової сім картки з номером позивача в конкретний період часу?; надати типи з`єднання абонентського номера позивача: вхідні та вихідні дзвінки, SMS (короткі текстові повідомлення), MMS (мультимедійні повідомлення), GPRS (передача інформації по незайнятій голосовим зв`язком смузі частот), переадресація тощо, в конкретний період часу; дата, час та тривалість з`єднань, у тому числі з`єднання нульової тривалості (неприйняті виклики); ідентифікаційні ознаки кінцевого обладнання (абонентський номер, ІЗМЕІ), з якими відбувалися сеанси зв`язку абонента (номер позивача) 06.09.2025 .
Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 20.01.2026 року - залучено до участі в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про захист прав споживача, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_2 .
Ухвалою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 10.03.2026 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Позивач та представник позивача в судові засідання не з`явились. Представник позивача через систему «Електронний суд» подав заяву в якій просив розгляд справи провести без участі позивача та представника позивача. Позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Про судове засідання повідомлений належним чином.
Третя особа в судове засідання не з`явилася. Про судове засідання повідомлена належним чином.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.76, ч.1,2ст.77, ч.2 ст.78, ч.1 ст.95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до ч. 6 ст. 81, ч. 1 ст.89 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Згідно виписки по картковому рахунку № НОМЕР_2 відкритого на ім`я позивача ОСОБА_1 - 06.09.2025 року о 15:16 було здійснено переказ коштів з рахунку через UKR Kyiv perekaz_P2P_Ipay_1 на суму 9297 грн (т. 1 а.с.11-13).
Згідно виписки по картковому рахунку № НОМЕР_3 відкритого на ім`я позивача ОСОБА_1 - 06.09.2025 року о 15:15 та о 15:16 було здійснено переказ коштів з рахунку через UKR Kyiv perekaz_P2P_Ipay_1 на суму 10500 грн. та 9903 грн. відповідно (т. 1 а.с.14-15).
Згідно копії Витягу з ЄРДР №12025121120000153 від 09.09.2025 року - внесено відомості за заявою ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 190 КК України (т.1 а.с.16).
06.11.2019 ОСОБА_1 було підписано заяву № 31085912/061119 про приєднання до ДКБО та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) (т.1 а.с.49-50).
25.03.2024 ОСОБА_1 було підписано заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії, в якій останній просив надати йому кредит (відкрити відновлювальну кредитну лінію) по рахунку. Згідно з п. 5.1 вказаної заяви Клієнт просив встановити йому кредитний ліміт з максимальним розміром кредиту в сумі 250 000,00 грн. 25.03.2024 ОСОБА_1 на його рахунок № НОМЕР_3 Банком було встановлено кредитний ліміт в розмірі 32 500,00 грн. (т.1 а.с.51-59).
Згідно копії протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 08.09.2025 року від потерпілого ОСОБА_1 та протоколу допиту потерпілого від 09.09.2025 - обставини:06.09.2025 року близько 15 год. ОСОБА_3 побачив повідомлення у месенджері «Вайбер» про допомогу від ООНв розмірі 7400, щоб її отримати необхідно було перейти за посиланням в за стосунок «Ощадбанк» та ввести дані банківської картки: НОМЕР_1 , після чого надійшло смс-повідомлення код-підтвердження, який ОСОБА_1 ввів, після чого зайти у за стосунок «Ощадбанк» не виходило. ОСОБА_1 зателефонував до оператора банку, який повідомив, що близько 15:15 год. З вищезазначеної картки було списання грошових коштів в сумі 9000 гривень (т.1 а.с.162163,164-166,167-169). 
Згідно з частиною першою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Згідно з частиною першою статті 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.
Згідно частини першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.
Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.
Частиною третьою статті 1092 ЦК України визначено, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону.
Законом України «Про платіжні послуги» визначаються поняття та загальний порядок виконання платіжних операцій в Україні, встановлюється виключний перелік платіжних послуг та порядок їх надання, категорії надавачів платіжних послуг та умови авторизації їх діяльності, визначає загальні засади функціонування платіжних систем в Україні, загальні засади випуску та використання в Україні електронних грошей та цифрових грошей Національного банку України, установлює права, обов`язки та відповідальність учасників платіжного ринку України, визначає загальний порядок здійснення нагляду за діяльністю надавачів платіжних послуг, надавачів обмежених платіжних послуг, порядок здійснення оверсайта платіжної інфраструктури.
Згідно з пунктом 56 ч. 1 статті 1 вказаного Закону, платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки. Платіжна операція - будь-яке внесення, переказ або зняття коштів незалежно від правовідносин між платником і отримувачем, які є підставою для цього (п. 57 ч. 1 ст. 1).
Відповідно до частини шостої статті 64 Закону України «Про платіжні послуги» порядок відкриття рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунку та особливості його обслуговування зазначаються в договорі, укладеному між надавачем платіжних послуг з обслуговування рахунку та користувачем - власником рахунку.
Так, за правилами ч. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні послуги», користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний:
1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором;
2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом;
3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права;
4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції;
5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації.
У відповідності до статті 8 Закону України «Про платіжні послуги», надавачі платіжних послуг несуть відповідальність перед користувачами за помилкові платіжні операції, у тому числі за виконання:
1) помилкової платіжної операції на рахунок неналежного отримувача;
2) помилкової платіжної операції з рахунку неналежного платника;
3) платіжної операції з рахунку платника без законних підстав або внаслідок інших помилок надавача платіжних послуг.
Частиною 11 вказаної статті передбачено що платник, з рахунку якого внаслідок помилки неналежного стягувача без законних підстав списано кошти, має право на стягнення суми такої платіжної операції з неналежного стягувача у судовому порядку.
Відповідно до пункту 136 Постанови Правління НБУ №164 від 29.07.2022 «Про затвердження Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів» (далі - Постанови), користувач зобов`язаний:
1) зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень;
2) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором.
Пунктом 140 Постанови визначено, що користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем.
До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом.
Пунктом 146 Постанови визначено, що власник рахунку не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені без автентифікації платіжного інструменту і його держателя, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність власника рахунку/держателя призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Зазначені норми є спеціальними і підлягають обов`язковому застосуванню до спірних правовідносин.
Таким чином, користувач несе відповідальність за здійснення платіжних операцій у разі наявності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН - коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Відповідний правовий висновок узгоджується із висновками, які висловлено у постановах Верховного Суду від 23.01.2018 у справі № 202/10128/14-ц, від 13.09.2019 у справі № 501/4443/14-ц, від 20.11.2019 у справі № 577/4224/16-ц.
Згідно з пунктом 17.1.1 Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «Державний ощадний банк України» (далі ДКБО), до якого приєднався позивач ОСОБА_1 , Банк здійснює дистанційне обслуговування Клієнта за допомогою Дистанційних каналів обслуговування, зокрема, але не виключно за допомогою Чат-бот, Системи ДБО та всіх його каналів обслуговування, за плату, в розмірі Комісійної винагороди, визначеної Тарифами.
Відповідно до пункту 17.1.5 ДКБО сторони домовились, що послідовне введення Одноразового цифрового паролю, отриманого на Номер мобільного телефону, повідомлений Клієнтом Банку в порядку та спосіб, визначений Договором або ідентифікація клієнта шляхом Біометрії, є аналогом власноручного підпису Клієнта. Всі документи, операції Клієнта, що ініціюються в електронному вигляді і підписані/підтверджені за допомогою Електронного підпису вважаються такими, що підписані власноручним підписом Клієнта та юридично прирівнюються до документів, отриманих від Клієнта на паперовому носії, оформлених відповідно до вимог чинного законодавства України. Електронний підпис не може бути визнано недійсним через те, що він не має статусу Кваліфікованого електронного підпису чи через його електронну форму.
Згідно з пунктом 17.2.3 ДКБО, клієнт зобов`язаний забезпечити умови надійного зберігання Логіну, Паролю та отриманих від Банку Електронних підписів Клієнта, що виключають доступ сторонніх осіб до Рахунків та можливість розпорядження Рахунками сторонніми особами за допомогою Системи ДБО. Клієнт зобов`язаний не допускати тиражування Логіну, Паролю та/або їх передачу третім особам.
У пункті 17.2.7 ДКБО зазначено, що будь-яка інформація, надана Клієнтом до Банку після проходження Клієнтом процедури Реєстрації вважається такою, що надана особисто Клієнтом та підлягає застосуванню Банком в порядку, передбаченому Договором.
Відповідно до п. 17.2.9 ДКБО зазначено, що інформація щодо здійснених Клієнтом операцій в Системі ДБО фіксується в електронних протоколах, які зберігаються у Банку, і які Сторони домовилися вважати належним та допустимим доказом при розгляді судом або іншим компетентним органом, установою спору між ними або спору за їх участю.
Згідно з пунктом 17.3.8 ДКБО наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта, відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк.
Відповідно до пункту 17.4.4 ДКБО клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм- шпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення.
Крім цього згідно з пунктом 2.2 Правил користування платіжними картками, емітованими АТ «Ощадбанк», які є Додатком № 3 до Договору КБО, якщо платіжну картку втрачено, викрадено або з іншої причини вона стала непридатною до використання, а також якщо ПІН-код, CVV2/CVC2 та інші реквізити картки стали відомі сторонній особі, позивач повинен в усній формі терміново заявити про це в Контакт-центр АТ «Ощадбанк» та протягом 3 днів надати письмову заяву в оригіналі або по факсу до установи Банку, де відкрито рахунок. Позивач відповідач відповідає за всі суми по операціях з платіжною карткою, якщо передано картку сторонній особі або не повідомлено банк про те, що її загублено.
За таких обставин саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів тощо, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення.
Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частинами першою, четвертою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно положень статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
У постанові Верховного Суду від 21.04.2021 по справі № 751/6050/18 (провадження №61-18544св19) викладено правову позицію, згідно якої саме на банк, який є професійним учасником ринку надання банківських послуг, покладено обов`язок доведення того, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ банком є вищими, ніж до споживача-фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З урахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони…
Відповідно до правової позиції, що викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 липня 2019 по справі №522/22780/15-ц, враховуючи що при вході до системи дистанційного обслуговування Моbіlе-банкінг «Ощад 24/7» та проведенні операцій з переказу коштів проведена електронна ідентифікація самого електронного платіжного засобу і його користувача, відсутності належних доказів щодо проведення операцій сторонніми особами поза волею та бажанням Клієнта, відсутності доказів вини банку, банк не несе відповідальність за проведені позивачем операції по його рахунку.
Згідно з Інструкцією з реєстрації користувача у Мобільному Ощаді, яка є у вільному доступі у мережі інтернет на сайті Банку www. oschadbank.uа, WEB-банкінг - це сучасний та мобільний програмний комплекс, що надає можливість контролювати стан рахунків, а також здійснювати банківські операції без відвідування відділення банку в режимі 24 години на добу, 7 днів на тиждень, з будь-якої точки світу, де є доступ до мережі Internet. Реєстрація користувача може здійснюватися на сайті WEB-банкінг, за допомогою мобільного додатку «Ощад24», через банкомат чи інформаційно - платіжний термінал самообслуговування Ощадбанку. Для реєстрації (перереєстрації) в системі ДБО «Ощад 24/7» (Мобільний Ощад) необхідно використання номеру телефону Клієнта, прив`язаного до картки (фінансовий номер), отримання дзвінка від Банку з кодом, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї. В подальшому Клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрою Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS. Дистанційне банківське обслуговування (ДБО) «Ощад24/7» регламентується положеннями Договору комплексного банківського обслуговування (ДКБО).
Так, з наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що 06.09.2025 о 15 год. 15 хв. та о 15 год. 16 хв. через UKR KYIV MOBILE BANKING з рахунків ОСОБА_1 № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 , було здійснено успішні операції в мобільному додатку «Ощад 24/7» з переказу коштів на загальну суму 20403 грн.
При цьому з наданих АТ «Ощадбанк» інформації вбачається, що реєстрація та вхід до системи дистанційного банківського обслуговування Mobile-банкінг «Ощад 24/7» були здійснені коректно, що можливо лише за наявності повного номеру банківської картки, CVV-коду, терміну дії картки та коду доступу.
Встановлено, що ОТР-повідомлення із кодом доступу для входу в систему Ощад 24/7 надходили на фінансовий номер позивача НОМЕР_14 , 06.09.2026 о 15:11:18, о 15:14:16.
Таким чином, 06.09.2025 року о о 15:11:18, о 15:14:16, тобто безпосередньо перед зняттям коштів із рахунку позивача ОСОБА_1 на його на фінансовий телефон НОМЕР_14 надходили коди доступу для входу в систему Ощад 24/7, та які були відомі виключно позивачу.
В подальшому 06.09.2026 о 15:11:17 було здійснено вхід мобільному додатку Ощад 24/7. При цьому, реєстрація та вхід у мобільний додаток «Ощад 24/7» можливий лише з підтвердженням біометрії або коду доступу, що надходить на фінансовий номер телефону клієнта, що вбачається із процитованої вище інструкції користувача системи « Ощад 24/7 », яка є у вільному доступі у мережі інтернет на сайті банку www/oschadbank.ua.
Крім того, у заяві про вчинення кримінального правопорушення та в протоколах допиту потерпілого ОСОБА_1 вказував, що сам перейшов за посиланням, ввів номер своєї картки та вводив паролі, що надходили йому в смс повідомленнях. 
Вказані обставини свідчать про те, що операції з переказу грошових коштів у загальній сумі 20403 грн. з рахунків позивача № НОМЕР_2 та № НОМЕР_3 були здійснені 2806.09.2026 о 15:11:18, о 15:14:16 хв. в мережі Інтернет за допомогою системи ДБО «Ощад 24/7», авторизація та вхід до якої виконаний з використанням реквізитів платіжної картки, а також фінансового номеру, кодів, отриманих в смс-повідомленнях на фінансовий номер, які відомі тільки власнику картки, тобто позивачу ОСОБА_1 .. В іншому випадку вхід до системи ДБО «Ощад 24/7» є неможливим.
Таким чином, судом встановлено, що позивач через власну необережність та довірливість своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу невідомим особам ініціювати платіжні операції по його рахунку 06.09.2025.
Суд звертає увагу на те, що саме клієнт зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та негайно повідомляти банк про операції, які не виконувалися ним. До моменту такого повідомлення відповідальність у повному обсязі за всі операції несе виключно клієнт.
З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку, що банком під час розгляду даної справи доведено, що своїми діями, а саме передачею інформації третій особі з використанням власного фінансового телефону, шляхом розголошення стороннім особам кодів підтвердження, які приходили на його номер, що мало наслідком списання коштів з його банківського рахунку, позивач сприяв використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, відмовити у здійсненні яких Банк не мав права на момент переказу грошових коштів.
Отже, позивачем ОСОБА_1 не доведено здійснення Банком неналежного чи помилкового переказу, як і не доведено належними й достатніми доказами того, що він, як користувач, не підтверджував здійснення платіжних операцій за відкритими йому банківськими рахунками та порушення Банком вимог Закону України «Про платіжні послуги».
Позивач не надав суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів, які б доводили зазначені ним у позові обставини і слугували б підставою для захисту його прав у обраний ним спосіб, оскільки судом не встановлено вини відповідача у несанкціонованому знятті грошових коштів з рахунку позивача та, відповідно, безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями та шкодою.
Вказані обставини у сукупності свідчать про недоведеність наявного порушення прав позивача ОСОБА_1 з боку відповідача АТ «Ощадбанк» при здійсненні 06.09.2025 платіжних операцій, оскільки судом встановлено, що переказ коштів з рахунку позивача відбулось через його власну необережність та довірливість, а також внаслідок розголошення ним третім особам інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, при цьому вини відповідача у несанкціонованому знятті грошових коштів з рахунків позивача не встановлено, а відтак суд вважає, що підстави для задоволення вимоги про припинення нарахування відсотків відсутні.
Враховуючи наведені обставини, а також досліджені докази, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову ОСОБА_1 до АТ «Державний ощадний банк України» третя особа: ОСОБА_2 про захист прав споживача, слід відмовити в повному обсязі з підстав недоведеності та необґрунтованості.
На підставі п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України витрати пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладається на позивача. Разом із тим, враховуючи те що позивач звільнений від сплати судового збору, то, відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, судові витрати у даному випадку компенсуються за рахунок держави

Керуючись ст. ст. 5, 12, 13, 76, 81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позову  ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», третя особа: ОСОБА_2 про захист прав споживача, відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду складене і проголошене 08 квітня 2026 року.

Суддя: А. М. ГРИШАК 

Дата документу 02.04.2026