ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.03.2026	м. Дніпро	Справа № 904/7366/25	
за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро 
до Комунального закладу освіти "Межівське професійно-технічне училище", Дніпропетровська область, Синельниківський район, смт. Межова 
про стягнення 
Суддя Ярошенко В.І.
Без участі (виклику) представників сторін

ПРОЦЕДУРА
Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Комунального закладу освіти "Межівське професійно-технічне училище" про стягнення заборгованості у розмірі 15 876, 28 грн, з яких: заборгованість за послуги з розподілу електричної енергії у розмірі 15 498, 14 грн, 3% річних у розмірі 160, 50 грн, інфляційні втрати у розмірі 217, 64 грн.
Ухвалою суду від 29.12.2025 відкрито провадження у справі № 904/7366/25. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Встановлено відповідачу строк 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання до суду відзиву на позовну заяву.
Статтею 248 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Суд наголошує на тому, що зі своєї сторони ним здійснені всі необхідні заходи щодо належного повідомлення учасників справи про розгляд цієї справи. 
Згідно із частинами 2, 3 статті 120 Господарського процесуального суду України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою; виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.
Пунктом 10 частини 2 статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" встановлено, що в Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР) містяться відомості про юридичну особу, зокрема, щодо її місцезнаходження. Ухвала суду від 17.11.2025 надіслана відповідачу на його адресу, вказану в ЄДР, а саме: 52900, Дніпропетровська область, смт. Межова, вул. Сонячна, буд. 2.
Відповідно до положень частини 6 статті 242 Господарського процесуального суду України днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. 
При цьому, частина 7 статті 120 Господарського процесуального суду України зобов`язує учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.
28.01.2026 на адресу суду повернувся направлений відповідачу конверт із копією ухвали суду від 29.12.2025, до якого відділенням поштового зв`язку додано довідку про причину невручення поштового відправлення - "адресат відсутній за вказаною адресою".
Вказаний факт свідчить про належне повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та можливість подання до суду заяв по суті справи.
Відповідно до частини 9 статті 165 Господарського процесуального кодексу України, яка кореспондується із частиною 2 статті 178 цього Кодексу, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Згідно частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").
У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).
При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.
Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8, 5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.
З огляду на викладене, з метою дотримання принципів господарського судочинства, суд розглянув справу в межах розумного строку.
В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України судом прийнято рішення у справі.

АРГУМЕНТИ СТОРІН
Позиція позивача викладена у позовній заяві
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії в частині повної та своєчасної оплати за послуги з розподілу електроенергії за період липень 2025. 

Позиція відповідача
Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ
Як зазначає позивач, між сторонами з 2009 існували договірні відносини з постачання електричної енергії, що підтверджується договором про постачання електричної енергії № 69 від 19.06.2009 року та договором № 01071-00 про постачання електричної енергії за державні кошти. 
З 01.01.2019 в Україні почав функціонувати новий ринок електричної енергії. НКРЕКП, з 01.01.2019 року скасувала позивачеві ліцензії на постачання електричної енергії за регульованим тарифом та на передачу електричної енергії, на підставі яких, до 01.01.2019, Позивач здійснював свою господарську діяльність. 
З 01.01.2019 набрала чинності ліцензія на здійснення господарської діяльності з надання послуг з розподілу електричної енергії на території Дніпропетровської області, надана позивачеві НКРЕКП.
19.04.2018 набрала чинності постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" №312 від 14.03.2018 (надалі - Постанова).
За пунктом 2 Постанови укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до вимог цих Правил, здійснюється до "01" грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
Пунктом 4 Постанови встановлено, що оператори систем розподілу (далі - ОСР) повинні укласти договори про надання послуг з розподілу електричної енергії, які укладаються зі споживачем, з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані на території діяльності ОСР. Договір розробляється ОСР на основі істотних умов, визначених Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310, та типової форми, встановленої Правилами, і розміщується на сайті ОСР, у засобах масової інформації і в пунктах обслуговування споживачів ОСР. ОСР, шляхом безпосереднього вручення персоналом ОСР або з рахунком, або поштовим відправленням надає споживачу заяву-приєднання до зазначеного договору. Надання такої заяви-приєднання є пропозицією споживачу про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на умовах діючого договору про користування або постачання електричної енергії (індивідуальні характеристики об`єкта, потужність, клас надійності, ідентифікаційні коди, особливості обліку тощо). Договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, вказаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.
Публічний договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії розміщено на сайті Оператора системи розподілу за посиланням https://www.dtek-dnem.com.ua/ua/enter-contract.
Відповідно до пункту 2.1.2 Правил Оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи.
Пунктом 2.1.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП) №312 від 14.03.2018 (з подальшими змінами та доповненнями), договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил.
Оператор системи розподілу зобов`язаний на головній сторінці свого веб-сайту, а також у друкованих виданнях, що публікуються на території його ліцензованої діяльності, та у власних центрах обслуговування споживачів розмістити редакцію договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії та роз`яснення щодо укладення та приєднання споживача до договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії.
Договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених цими Правилами випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу/передачі.
Враховуючи факт споживання відповідачем електричної енергії, що підтверджується звітом відповідача про покази засобів обліку за розрахунковий місяць, між відповідачем та позивачем діє публічний договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, умови якого розміщені на сайті позивача (далі - договір з розподілу).
За цим договором оператор системи розподілу надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передачі, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №309 (зі змінами та доповненнями) та Кодексом системи розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №310 (зі змінами та доповненнями) за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в Паспорті точки/точок розподілу електричної енергії за об`єктом споживача, який є Додатком 2 “Паспорт точки розподілу електричної енергії” до цього договору та в особовому рахунку споживача, облікових базах даних оператора системи розподілу (пункт 2.1 договору).
Пунктом 2.3 договору передбачено, що споживач оплачує за розподіл електричної енергії згідно з умовами глави 5 цього договору та інші послуги оператора системи згідно з додатком 4 "Порядок розрахунків".
Відповідно до пункту 3.4 договору споживач, що не є побутовим, зобов`язаний протягом трьох календарних днів після закінчення розрахункового місяця або в інший узгоджений сторонами термін, надати оператору системи розподілу напряму або через (за умови надання відповідного сервісу Електропостачальником) постачальника універсальних послуг/ Електропостачальника/ постачальника послуг комерційного обліку звіт про покази засобів обліку за розрахунковий місяць, зразок якого наведено в додатку 11 “Звіт про покази засобів обліку за розрахунковий місяць (зразок)” до договору. При обладнанні комерційних засобів обліку засобами дистанційної передачі даних, інформація про покази засобів обліку за розрахунковий місяць формується через канали дистанційного зв`язку.
Перевірка достовірності даних комерційних засобів обліку безпосередньо на місці їх встановлення забезпечується сторонами за необхідності, але не рідше ніж один раз на шість місяців, про що складається відповідний акт контрольного огляду засобу комерційного обліку.
У разі ненадання споживачем, що не є побутовим, звіту про дані комерційних засобів обліку за розрахунковий місяць протягом трьох календарних днів після закінчення розрахункового місяця (або в інший узгоджений сторонами термін) та за відсутності переданої (зчитаної) з них інформації засобами дистанційного зчитування та передачі даних, а також за відсутності контрольного огляду засобу комерційного обліку протягом розрахункового місяця обсяг спожитої (розподіленої) електричної енергії за розрахунковий місяць визначається розрахунковим шляхом за значенням середньодобового, зазначеного у Додатку 4 “Порядок розрахунку” до цього договору, обсягу споживання.
Згідно з пунктом 5.1 договору його ціною є вартість послуг з розподілу електричної енергії на об`єкт (об`єкти) споживача зазначені в паспорті точки/точок розподілу за об`єктом споживача.
Тариф (ціна) на послугу з розподілу електричної енергії та терміни оплати послуги зазначаються в додатку № 4 “Порядок розрахунків” до цього договору (п. 5.3 договору).
Згідно з пунктом 6.2 договору з розподілу, споживач зобов`язується, зокрема: виконувати умови цього договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів; невідкладно повідомляти оператора системи розподілу про недоліки в роботі вузла вимірювання; узгоджувати з оператором системи розподілу нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам оператора системи розподілу, які пред`явили свої службові посвідчення, до свого об`єкта для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки; у разі зміни власника об`єкта (звільнення споживачем займаного приміщення, реорганізації, ліквідації (у тому числі шляхом банкрутства), відчуження в будь-який спосіб займаного приміщення) не пізніше ніж за 20 робочих днів до припинення користування електричною енергією на об`єкті письмово повідомити оператора системи розподілу про розірвання цього договору та не пізніше дня звільнення об`єкту здійснити всі оплати передбачені умовами цього договору; у разі здійснення оплати за послугу з розподілу безпосередньо оператору системи розподілу здійснювати таку оплату у терміни передбачені додатком 4 до цього договору; у разі, якщо споживач є власником засобу вимірювання, виконувати обґрунтовані вимоги оператора системи щодо приведення засобу вимірювання в технічний стан відповідно до вимог нормативних документів.
Відповідно до пункту 7 додатку 4 “Порядок розрахунків” до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, у разі не отримання споживачем з будь-яких причин платіжного документу, оплата ним послуг з розподілу електричної енергії здійснюється споживачем самостійно, не пізніше 5 робочих днів після настання строку оплати, встановленого цим Порядком розрахунків, виходячи зокрема з даних, доступних споживачу з використанням веб-сервісу “Особистий кабінет”. 
У разі не отримання споживачем з будь-яких причин платіжного документу, оплата послуг з розподілу електричної енергії здійснюється споживачем самостійно, не пізніше ніж за 5 робочих днів до настання розрахункового періоду, який визначається в додатку 3 до договору, відповідно до фактичного обсягу розподіленої електричної енергії протягом відповідного розрахункового періоду (пункт 13 додатку 4 “Порядок розрахунків”).
На виконання умов договору розподілу позивач за період липня 2025 надав відповідачу послуги з розподілу електричної енергії загальною вартістю 15 498, 14 грн, що підтверджується рахунком за послуги з розподілу електричної енергії № 40258004404684 за липень 2025 року від 31.07.2025 та актом № 40258004404684-1 надання послуг з розподілу електричної енергії за липень 2025. Докази направлення вказаного рахунку та акта направлено на адресу відповідача наявні в матеріалах справи.
Відповідач за послуги з розподілу електричної енергії за вказаний період не сплатив, у зв`язку з чим, заборгованість становить 15 498, 14 грн, позивач звернувся до суду з даним позовом про стягнення з відповідача заборгованості з вартості електричної енергії. 

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ
Щодо правовідносин сторін та суми заборгованості
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 
Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим до виконання.
За приписів ч. 1 ст. 625 Цивільного кодексу України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. 
Згідно зі ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). 
Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
За змістом пункту 7 додатку 4 "Порядок розрахунків" до договору та пункту 3.2 договору про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії (додаток 10 до договору) відповідач повинен був здійснити остаточну оплату послуг з розподілу електричної енергії та оплату послуг з перетікання реактивної електричної енергії протягом 5 робочих днів з дня отримання (формування) відповідного рахунку.
Доказів вручення відповідачу (отримання ним) рахунків на оплату наданих у зазначений період послуг з розподілу електричної енергії матеріали справи не містять.
Проте, рахунок на оплату за своєю правовою природою не є первинним документом, що фіксує здійснення певної господарської операції, а є документом, який містить тільки платіжні реквізити, на які потрібно перераховувати грошові кошти.
Тож, з огляду на дати формування позивачем рахунків та актів приймання-передачі наданих у період липень 2025 послуг, які містять інформацію щодо обсягу та вартості наданих послуг з розподілу електричної енергії та з урахуванням умов пункту 7 додатку 4 "Порядок розрахунків" до договору, пункту 3.2 договору про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії (додаток 10 до договору), строк виконання відповідачем зобов`язань з оплати є таким, що настав.
Докази оплати відповідачем послуг з розподілу електричної енергії, наданих йому позивачем у період липень 2025, у матеріалах справи відсутні. 
Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуючи вищевикладене, є правомірними та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості у розмірі 15 498, 14 грн. 

Щодо суми 3% річних та інфляційних втрат
Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача 3% річних за період з 08.08.2025 по 11.12.2025 у розмірі 160, 50 грн та інфляційних втрат з серпня 2025 по листопад 2025 у розмірі 217, 64 грн. Перевіривши здійснені позивачем нарахування, суд встановив, що розрахунки 3% річних та інфляційних втрат є правильним. 
На підставі викладеного, позовні вимоги в частині стягнення інфляційних втрат у розмірі 217, 64 грн та 3% річних у розмірі 160, 50 грн підлягають задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача у розмірі 2 422, 40 грн.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 185, 191, 233, 238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд 

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Стягнути з Комунального закладу освіти "Межівське професійно-технічне училище" (52900, Дніпропетровська область, Синельниківський район, смт. Межова, вул. Сонячна, буд. 2, код ЄДРПОУ 02541831) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49111, м. Дніпро, Запорізьке шосе, буд. 22, код ЄДРПОУ 23359034) основну заборгованість у розмірі 15 498, 14 грн, 3% річних у розмірі 160, 50 грн, інфляційні втрати у розмірі 217, 64 грн та витрат зі сплати судового збору у розмірі 2 422, 40 грн.
Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.І. Ярошенко