ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2026 р. Справа № 910/12685/25
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Крижного О.М.
суддів: Ткаченка Б.О.
Гаврилюка О.М.

секретар судового засідання: Жукова К.Д.
за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання 
Розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд"
на рішення Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 (повний текст підписано 30.01.2026)
у справі № 910/12685/25 (суддя Демидов В.О.)
за позовом Керівника Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу
до відповідача-1: Державної служби геології та надр України 
відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд"
про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсним результатів проведення аукціону, договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами та спеціального дозволу на користування надрами

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції. 
Керівник Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу звернувся з позовом до Державної служби геології та надр України та Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд" про визнання незаконним та скасування наказу, визнання недійсним результатів проведення аукціону, договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами та спеціального дозволу на користування надрами.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 позов задоволено повністю Суд прийняв рішення:
- Визнати незаконним та скасувати п.7 Додатку №1 наказу Державної служби геології та надр України від 14.08.2023 № 410 «Про затвердження переліку ділянок надр, спеціальні дозволи на користування яким планується виставити на аукціон (електронні торги)» в частині виставлення на аукціон Центральної ділянки Вашківецького родовища піщано-гравійних порід.
- Визнати недійсними результати електронного аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами Центральної частини Вашківецького родовища піщано-гравійних порід, оформленого протоколом про результати аукціону № SUE001-UA-20230816-17635 від 05.09.2023.
- Визнати недійсним договір від 02.10.2023 № 5\3-23 купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами на аукціоні з метою видобування піщано-гравійних порід Центральної ділянки Вашківецького родовища, яке знаходиться у Вижницькому районі Чернівецької області та Коломийському районі Івано-Франківської області.
- Визнати недійсним спеціальний дозвіл на користування надрами від 09.11.2023 № 6754, виданий Державною службою геології та надр України Товариства з обмеженою відповідальністю «Черембуд» (59210, Чернівецька обл., Вижницький р-н, місто Вашківці, вул. Героїв Майдану, будинок 93, код ЄДРПОУ 42425213).
- Стягнути з Державної служби геології та надр України (03057, м. Київ, вул. Антона Цедіка,16, код ЄДРПОУ 37536031) на користь Чернівецької обласної прокуратури (58002, Чернівецька область, м. Чернівці, вул. М. Кордуби, 21, код ЄДРПОУ 02910120) 6056,00 грн. витрат зі сплати судового збору за подання позову.
- Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Черембуд» (59210, Чернівецька обл., Вижницький р-н, місто Вашківці, вул. Героїв Майдану, будинок 93, код ЄДРПОУ 42425213) на користь Чернівецької обласної прокуратури (58002, Чернівецька область, м. Чернівці, вул. М. Кордуби, 21, код ЄДРПОУ 02910120) 6056,00 грн. витрат зі сплати судового збору за подання позову.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги. 
Не погодившись із прийнятим рішенням Господарського суду міста Києва, Товариство з обмеженою відповідальністю "Черембуд" подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення господарського суду міста Києва від 22.01.2026 року та ухвалити у справі №910/12685/25 нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю. Стягнути з позивача понесені апелянтом судові витрати.
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу. 
Товариство з обмеженою відповідальністю "Черембуд" вважає, що рішення Господарського суду міста Києва ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, а висновки суду не відповідають встановленим обставинам справи.
Апелянт зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про необхідність наявності висновку з оцінки впливу на довкілля на стадії включення ділянки надр до переліку для продажу на аукціоні, проведення такого аукціону та укладення договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами. На думку скаржника, вимоги законодавства передбачають обов`язковість здійснення оцінки впливу на довкілля до початку провадження планованої діяльності, а не на стадії набуття права користування надрами. Апелянт наголошує, що умовами спірного спеціального дозволу передбачено обов`язок здійснення оцінки впливу на довкілля до початку видобувної діяльності та встановлено заборону її провадження без отримання відповідного висновку, при цьому діяльність з видобутку надр ним не розпочиналась.
Також скаржник вважає безпідставними висновки суду щодо недійсності договору купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами, оскільки на момент його укладення відсутні обставини, з якими закон пов`язує недійсність правочину. Апелянт зазначає, що суд не встановив у чому саме полягає порушення вимог законодавства при укладенні спірного договору, та не визначив норм, яким він суперечить.
Апелянт заперечує висновки суду щодо розташування спірної ділянки надр у межах водоохоронної зони річки Черемош, посилаючись на відсутність у матеріалах справи належних і допустимих доказів встановлення меж такої зони та їх накладення на відповідну ділянку. Зазначає, що під час визначення запасів родовища прибережну захисну смугу було виключено, а проектна документація передбачає дотримання встановлених обмежень, у тому числі щодо прибережної захисної смуги та санітарно-захисних зон.
Окремо апелянт вказує на безпідставність висновків суду про віднесення річки Черемош у спірній частині до категорії гірських річок, оскільки такі висновки зроблені на підставі неналежних доказів та за відсутності нормативно визначених критеріїв для такого віднесення.
Також скаржник вважає, що суд першої інстанції допустив порушення правил предметної юрисдикції, оскільки вимоги про скасування наказу Державної служби геології та надр України та визнання недійсним спеціального дозволу на користування надрами стосуються оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, прийнятих у межах здійснення владних управлінських функцій і підлягають розгляду за правилами адміністративного судочинства.
Апелянт також вказує на відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави у даній справі, оскільки не доведено факту бездіяльності компетентного органу - Державної екологічної інспекції Карпатського округу, а також не надано доказів відмови цього органу від здійснення захисту відповідних інтересів у судовому порядку.
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи. 
Прокурор у поданому відзиві на апеляційну скаргу заперечує проти її задоволення, вважає доводи апелянта безпідставними та необґрунтованими, а рішення господарського суду міста Києва таким, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, при повному та всебічному з`ясуванні обставин справи.
Прокурор зазначає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованих висновків щодо протиправності надання спеціального дозволу на користування надрами без урахування результатів оцінки впливу на довкілля. Наголошує, що відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" така оцінка є обов`язковою до прийняття рішення про провадження планованої діяльності, зокрема видобування корисних копалин, яке віднесено до видів діяльності, що можуть мати значний вплив на довкілля.
Прокурор зазначає, що відповідно до листа Департаменту екологічної оцінки Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 20.08.2024 № 21/21-04/3709-24 матеріали щодо здійснення процедури оцінки впливу на довкілля ТОВ "Черембуд" відсутні, а відповідний висновок цьому суб`єкту господарювання не видавався.
Прокурор заперечує доводи апелянта щодо неправомірності висновків суду про розташування спірної ділянки надр у межах водоохоронної зони річки Черемош та її належність до гірських річок. Зазначає, що матеріалами справи підтверджується накладення координат спеціального дозволу як на русло річки, так і на прибережну захисну смугу.
Прокурор посилається на інформацію Басейнового управління водних ресурсів річок Прут та Дністер, а також дані Чернівецького обласного центру з гідрометеорології, відповідно до яких річка Черемош за своїми характеристиками належить до гірських річок, а спірна ділянка розташована в її руслі та прибережній захисній зоні. 
Щодо доводів апелянта про відсутність юрисдикції господарського суду прокурор зазначає, що після укладення відповідного договору правовідносини між його сторонами набули ознак цивільно-правових, що виключає розгляд спору за правилами адміністративного судочинства.
Стосовно доводів апелянта про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави у даній справі прокурор зазначає, що Державна екологічна інспекція Карпатського округу, яка є уповноваженим органом у сфері державного нагляду за дотриманням природоохоронного законодавства, не вжила заходів реагування на виявлені порушення та не звернулась до суду з відповідним позовом.
Крім того, прокурор зазначає, що подання позову в інтересах держави в особі Державної служби геології та надр України є неможливим з огляду на те, що цей орган є відповідачем у справі, а процесуальне законодавство не допускає поєднання в одній особі статусу позивача та відповідача в межах одного спору.
Прокурор просить апеляційну скаргу ТОВ "Черембуд" залишити без задоволення, а рішення господарського суду міста Києва - без змін.
Визначений прокурором позивач, Державна екологічна інспекція Карпатського округу відзиву на апеляційну скаргу не подала. Під час розгляду справи судом першої інстанції представник інспекції подав відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначав, що спір в частині визнання незаконним та скасування наказу Держгеонадр підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства. Також вказує, що електронний аукціон проведений повністю у відповідності до вимог Порядку проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2020 №993.
Державна служба геології та надр України подала відзив на апеляційну скаргу, у якому підтримує доводи апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд". Зазначає, що прокурором не доведено належними та допустимими доказами порушень при прийнятті спірного наказу, проведенні аукціону, укладенні договору та видачі спеціального дозволу; судом не дотримано стандартів доказування та не надано належної оцінки доводам сторін. Вважає, що вимоги щодо скасування наказу стосуються оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, а відтак підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства. 
Щодо суті спору зазначає, що аукціон проведено відповідно до вимог законодавства, при цьому після оприлюднення оголошення Державна служба геології та надр України не впливає на його перебіг і результати. Стосовно оцінки впливу на довкілля вказує, що на стадії аукціону подання відповідних документів не передбачено; обов`язок її проведення покладено на надрокористувача після отримання спеціального дозволу, причому видобування до завершення такої процедури заборонено. Наголошує на передчасності звернення прокурора до суду, оскільки строк для проходження процедури не сплив, а її розпочато. Також зазначає, що законодавство не містить безумовної заборони видобування у межах водоохоронних зон за умови дотримання встановлених вимог, а доводи позивача є недоведеними.
Державна служба геології та надр України просить апеляційну скаргу задовольнити, а в позові відмовити повністю.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Черембуд" у відповіді на відзив прокурора заперечує його доводи. Скаржник зазначає, що твердження прокурора про розміщення запасів корисних копалин у межах русла та прибережної захисної смуги річки Черемош не відповідають матеріалам справи, оскільки під час державної експертизи такі запаси були виключені, а передбачені проектні рішення забезпечують дотримання встановлених обмежень щодо здійснення діяльності. Водночас доводи про можливість порушення вимог законодавства у майбутньому є припущеннями та не можуть бути підставою для задоволення позову за відсутності факту порушення прав чи інтересів.
Апелянт також вказує на безпідставність посилань прокурора на документи, які не мають нормативно-правового характеру, та на безпідставність аргументів щодо можливого негативного впливу на довкілля, оскільки відсутні докази заподіяння шкоди або реальної загрози її заподіяння.
Щодо оцінки впливу на довкілля Товариство з обмеженою відповідальністю "Черембуд" зазначає, що обов`язок її проведення виникає у надрокористувача до початку фактичного здійснення діяльності з видобування корисних копалин, а не на стадії надання спеціального дозволу, при цьому чинне правове регулювання прямо забороняє провадження діяльності без отримання відповідного висновку.
Крім того, апелянт наполягає на передчасності звернення прокурора до суду, оскільки відсутні докази порушення прав чи інтересів держави, а заявлені вимоги фактично спрямовані на запобігання гіпотетичним порушенням.
Скаржник також акцентує увагу на тому, що він добросовісно набув право користування надрами за результатами аукціону, сплативши значну суму коштів до державного бюджету, та обґрунтовано розраховує на стабільність правового регулювання і належне виконання державою своїх зобов`язань. Посилаючись на практику Європейського суду з прав людини та правові висновки Верховного Суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «Черембуд» зазначає, що ризик помилок державних органів не може покладатися на добросовісного набувача права, а виправлення таких помилок не повинно призводити до непропорційного втручання у вже набуті права суб`єкта господарювання. У зв`язку з цим апелянт просить суд врахувати наведені доводи при вирішенні спору.
Встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини, а також обставини, встановлені судом апеляційної інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини.
Відповідно до п.7 Додатку №1 наказу Державної служби геології та надр України № 410 від 14.08.2023 родовище корисних копалин - Центральна ділянка Вашківецького родовища піщано-гравійної породи, що розташована у межах Вижницького району Чернівецької області та Коломийського району Івано-Франківської області, включене до переліку ділянок надр, спеціальні дозволи на користування якими планується виставити на аукціон (електронні торги) з продажу спеціальних дозволів на користування надрами.
05.09.2023 відбувся аукціон з продажу спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування піщано-гравійних порід Центральної ділянки Вашківецького родовища піщано-гравійної породи, яке розташоване на території Вижницького району Чернівецької області та на території Коломийського району Івано-Франківської області. За результатами перебігу електронних торгів, відповідно до протоколу електронного аукціону №SUE001-UA-20230816-17635 від 05.09.2024 переможцем аукціону визнано Товариство з обмеженою відповідальність "Черембуд".
02.10.2023 між Державною службою геології та надр України та Товариством з обмеженою відповідальність "Черембуд" укладено договір №5/3-23 купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами на аукціоні з метою видобування гравійно-піщаної породи на Центральній ділянці Вашківецького родовища гравійно-піщаної породи. 
09.11.2023 Державною службою геології та надр України видано Товариству з обмеженою відповідальність "Черембуд" спеціальний дозвіл за № 6754 на видобування гравійно-піщаних порід на Центральній ділянці Вашківецького родовища.
Відповідно до інформації Басейнового управління водних ресурсів річок Прут та Дністер враховуючи похил водної поверхні річки Черемош, швидкість течії та літературно-наукові джерела річка Черемош належить до гірських річок з середнім басейном, а Центральна частина Вашківецького родовища гравійно-піщаних порід, відповідно до наданих її координат знаходиться в руслі річки Черемош та прибереженої захисної водоохоронної зони.
Відповідно до даних характеристики, що надавалася під час проведення зазначеного вище аукціону з продажу спеціальних дозволів на видобування корисних копалин Вашківецьке родовище розвідане в 1974 році Республіканським проектновишукувальним інститутом "Укрколгосппроект". Запаси піщано-гравійних порід, придатних для виробництва гравію для застосування в дорожньому будівництві і виробництві бетону і щебеню із валунів піщано-гравійних порід у кількості 8088 тис. м3. У 1985-1988 рр. Правобережною ГРЕ ВГО «Північгеологія» виконана дорозвідка Вашківецького родовища, за результатами робіт якої УкрТКЗ (протокол від 06.12.1988 № 4756) затверджено запаси галечниково-гравійних порід у кількості 7831 тис. м3 за категоріями В+С1, у тому числі: В - 2323, С1 - 5508. Однак, у подальшому Вашківецьке родовище не розроблялось. 
У 2008 році ВК «Геолог» на замовлення ТОВ «Вашківецьке комунальне підприємство» здійснив геолого-економічну оцінку (розподіл запасів) Вашківецького родовища піщано-гравійних сумішей із виділенням зі складу родовища Центральної ділянки в окремий об`єкт користування надрами. Підрахунок запасів у межах Центральної ділянки проведено станом на 01.12.2008 з урахуванням затвердження запасів піщано-гравійних порід Вашківецького родовища УкрТКЗ (протоколи від 29.11.1975 № 3708 та від 06.12.1988 № 4756). З підрахунку запасів при цьому була виключена 50-метрова прибережна захисна смуга р. Черемош. 
На теперішній час Центральна ділянка Вашківецького родовища сировини піщано- гравійної не розробляється. 
Згідно умов спеціального дозволу на користування надрами за № 6754 від 09.11.2023 до початку видобування ТОВ «Черембуд» повинно: провести процедуру оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»; не здійснювати видобування корисних копалин, зазначених у дозволі, до закінчення процедури оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»; проводити внесення змін до особливих умов дозволу з урахуванням результатів оцінки впливу на довкілля та інші.
На запит Вижницької окружної прокуратури працівниками Чернівецького обласного центру з гідрометеорології 09.06.2025 надано відповідь за № 9924-1-704/9924-05, відповідно до якої за результатами проведення гідроморфологічного обстеження річки Черемош в межах м. Вашківці, до складу природних донних відкладів на ділянці обстеження входять: галька, гравій, пісок, великі рештки, намул. Русловими формами на даній ділянці річки є острови, осередки, заводі, перекати. Згідно методичних рекомендацій з гідро морфологічного моніторингу масивів поверхневих вод категорії «Річки» 2021 року, які розробленні Українським гідрометеорологічним інститутом (УкрГМІ) Державної служби України з надзвичайних ситуацій та Національної академії наук України, такий склад донних відкладів та руслові форми характерні для гірських річок.
Національною академією наук України 04.08.2025 листом № 72/1229-04.08-2025 повідомлено, що річка Черемош належить до середніх річок, та до категорії гірських річок, територія Центральної ділянки Вашківецького родовища належить до водоохоронної зони р. Черемош. У відповідності з ст.87 Водного кодексу України та «Порядком визначення розмірів і меж водоохоронних зон та режиму ведення господарської діяльності в них» в межах частини Центральної ділянки Вашківецького родовища, що розміщена поза межами земель водного фонду (русла та ПЗС р.Черемош) може бути дозволена добування піску і гравію на сухій частині заплави, у праруслах річок за погодженням з обласною та міською державними адміністраціями, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. При цьому допустимість провадження планової діяльності з видобутку корисних копалин повинна бути визначена за результатами процедури оцінки впливу на довкілля. В іншому випадку видобуток корисних копалин в межах водоохоронної зони р. Черемош суперечить Водному кодексу України.
Відповідно до листа департаменту екологічної оцінки Міністерства захисту довкілля та природніх ресурсів України за №21/21-04/3709-24 від 20.08.2024 матеріали щодо здійснення процедури оцінки впливу на довкілля ТОВ "Черембуд" стосовно планової діяльності з видобутку піщано-гравійної суміші в руслі річки Черемош па Вашківецькому родовищі у реєстрі відсутні. Отже, висновок з оцінки впливу на довкілля зазначеному суб`єкту господарювання міністерством не видавався. 
Рішенням Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 позов задоволено повністю Суд прийняв рішення:
- Визнати незаконним та скасувати п.7 Додатку №1 наказу Державної служби геології та надр України від 14.08.2023 № 410 «Про затвердження переліку ділянок надр, спеціальні дозволи на користування яким планується виставити на аукціон (електронні торги)» в частині виставлення на аукціон Центральної ділянки Вашківецького родовища піщано-гравійних порід.
- Визнати недійсними результати електронного аукціону з продажу спеціального дозволу на користування надрами Центральної частини Вашківецького родовища піщано-гравійних порід, оформленого протоколом про результати аукціону № SUE001-UA-20230816-17635 від 05.09.2023.
- Визнати недійсним договір від 02.10.2023 № 5\3-23 купівлі-продажу спеціального дозволу на користування надрами на аукціоні з метою видобування піщано-гравійних порід Центральної ділянки Вашківецького родовища, яке знаходиться у Вижницькому районі Чернівецької області та Коломийському районі Івано-Франківської області.
- Визнати недійсним спеціальний дозвіл на користування надрами від 09.11.2023 № 6754, виданий Державною службою геології та надр України Товариства з обмеженою відповідальністю «Черембуд» (59210, Чернівецька обл., Вижницький р-н, місто Вашківці, вул. Героїв Майдану, будинок 93, код ЄДРПОУ 42425213).
- Стягнути з Державної служби геології та надр України (03057, м. Київ, вул. Антона Цедіка,16, код ЄДРПОУ 37536031) на користь Чернівецької обласної прокуратури (58002, Чернівецька область, м. Чернівці, вул. М. Кордуби, 21, код ЄДРПОУ 02910120) 6056,00 грн. витрат зі сплати судового збору за подання позову.
- Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Черембуд» (59210, Чернівецька обл., Вижницький р-н, місто Вашківці, вул. Героїв Майдану, будинок 93, код ЄДРПОУ 42425213) на користь Чернівецької обласної прокуратури (58002, Чернівецька область, м. Чернівці, вул. М. Кордуби, 21, код ЄДРПОУ 02910120) 6056,00 грн. витрат зі сплати судового збору за подання позову.
Доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції. 
Суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що розгляд даного спору відноситься до юрисдикції господарських судів. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 29.01.2019 у справі № 819/829/17 зазначено, що орган виконавчої влади або місцевого самоврядування у відносинах щодо організації та порядку проведення торгів (тендеру) є суб`єктом владних повноважень, а спори щодо оскарження рішень чи бездіяльності цих органів до виникнення договірних правовідносин між організатором та переможцем цього тендеру належать до юрисдикції адміністративних судів. Проте після укладення договору між організатором конкурсу та його переможцем спір щодо правомірності рішення тендерного комітету підлягає розгляду в порядку цивільного (господарського) судочинства, оскільки фактично зачіпає майнові інтереси переможця торгів.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що спір стосується цивільних прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд", отже відноситься до господарської юрисдикції.
Водночас суд вважає помилковими висновки суду першої інстанції щодо наявності у Державної екологічної інспекції Карпатського округу повноважень щодо захисту інтересів держави у спірних правовідносинах. 
Так, відповідно до п.1,3 Розділу І Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230 Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Державна екологічна інспекція відповідного округу (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території.
Згідно до п.2 Розділу ІІ Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230 державна екологічна інспекція відповідного округу (Інспекція) здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.
Суд першої інстанції правильно процитував дане положення, однак зробив помилковий висновок щодо повноважень Державної екологічної інспекції Карпатського округу. 
Аналогічна норма міститься і п.2 Розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 38 від 20.02.2023 (з наступним змінами) відповідно до якого Державна екологічна інспекція Карпатського округу здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства
Суд звертає увагу, що прокурор і суд першої інстанції помилково послалися на Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затверджене наказом Державної екологічної інспекції України № 60 від 02.02.2021, у той час як на день подання позову чинним було Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затверджене наказом Державної екологічної інспекції України № 38 від 20.02.2023 (з наступним змінами), однак норма п.2 Розділу ІІ Положення не змінилася. Також не змінилася ця норма і в новій редакції Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 201 від 04.12.2025.
Отже Державна екологічна інспекція Карпатського округу має повноваження здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законодавства лише територіальними органами центральних органів виконавчої влади. 
Визначений прокурором відповідач - Державна служба геології та надр України - є центральний органом виконавчої влади, що визначено Положенням про Державну службу геології та надр України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1174 від 30 грудня 2015 року. 
Отже визначений прокурором позивач - Державна екологічна інспекція Карпатського округу (ідентифікаційний код 42702233) - не має повноважень у розглядуваних відносинах.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що належним позивачем може бути Державна екологічна інспекція України (ідентифікаційний код 37508533). 
Так, відповідно до ч.3 ст.61 Кодексу України про надра державний контроль за використанням і охороною надр у межах своєї компетенції здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Згідно п.1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19 квітня 2017 року (зі змінами) Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра економіки, довкілля та сільського господарства і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Відповідно до пп.2 п.3 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19 квітня 2017 року (зі змінами), основними завданнями Держекоінспекції є здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо охорони земель, надр.
Згідно пп.2 п.4 Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема: (а) про екологічну та радіаційну безпеку, про оцінку впливу на довкілля; (б) про охорону земель, надр, зокрема щодо використання та охорони надр.
Відповідно до пп.5 п.4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19 квітня 2017 року (зі змінами), Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, звертається до суду із позовом щодо:
обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, впливу фізичних та біологічних факторів, лімітів скидів забруднюючих речовин;
визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища;
тимчасової заборони (зупинення) або припинення діяльності підприємств у разі порушення ними законодавства про оцінку впливу на довкілля;
Отже Державна екологічна інспекція України здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням Державною службою геології та надр України вимог законодавства у розглядуваних відносинах і має право на подання позову про визнання протиправними дій Державної служби геології та надр України, про визнання недійсними індивідуальних актів та правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища. 
А тому саме Державна екологічна інспекція України (ідентифікаційний код 37508533) може бути належним позивачем при поданні розглядуваного позову, а не Державна екологічна інспекція Карпатського округу (ідентифікаційний код 42702233), яка таких повноважень не має і, відповідно, є неналежним позивачем. 
Оскільки факт звернення прокурора в інтересах держави в особі неналежного позивача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позовних вимог, інші висновки суду першої інстанції, не потребують окремої оцінки. 
Мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу.
Суд не погоджується з аргументами відповідачів про те, що суд першої інстанції допустив порушення правил предметної юрисдикції, оскільки вимоги про скасування наказу Державної служби геології та надр України та визнання недійсним спеціального дозволу на користування надрами стосуються оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, прийнятих у межах здійснення владних управлінських функцій і підлягають розгляду за правилами адміністративного судочинства. Відповідно, суд погоджується позицією прокурора про віднесення спору до господарської юрисдикції. Оцінку даному аргументу судом апеляційної інстанції вже надано. 
Апелянт вважає, що у розглядуваній справі відсутні підстави для представництва інтересів держави прокурором. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (пункт 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц).
У даному аспекті судом встановлено відсутність у визначеного прокурором позивача таких повноважень. 
Оскільки факт звернення прокурора в інтересах держави в особі неналежного позивача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позовних вимог, інші аргументи учасників справи не потребують окремої оцінки. 
Чи були і ким порушені, невизнані або оспорені права чи інтереси, за захистом яких особа звернулася до суду.
У зв`язку з визначенням прокурором органу державної влади, що не має повноважень на здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства центральними органами виконавчої влади, суд апеляційної інстанції зазначає, що права позивача, Державної екологічної інспекції Карпатського округу, не були порушені. 
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Абзацом першим частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначений вичерпний перелік підстав для здійснення прокуратурою представництва інтересів держави в суді. Так, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Конституційний Суд України зазначив, що поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади (абзац другий частини п`ятої Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 №3-рп/99).
Отже, вирішення питання про орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, полягає у встановленні органу, який, використовуючи на підставі норм законодавства надані йому повноваження, зобов`язаний з метою захисту інтересів держави вчиняти юридичні дії, що впливають на права та обов`язки суб`єктів спірних правовідносин, зобов`язуючи їх припинити порушення інтересів держави та усунути наслідки цих порушень (зокрема, звертатись до суду з відповідним позовом).
Відповідно до абзаців першого-третього частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. 
Відповідно до абзацу другого частини п`ятої статті 53 ГПК у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду, прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Системне тлумачення положень частин четвертої - п`ятої статті 53 ГПК і частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (пункт 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц).
Верховний Суд у своїх постановах зазначає, що у випадку, якщо суд встановить, що визначений прокурором позивач не є органом, уповноваженим державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах, тобто, відбулося звернення прокурора в інтересах неналежного позивача, це має процесуальним наслідком відмову в задоволенні відповідного позову (подібний висновок міститься у постанові судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів‚ корпоративних прав та цінних паперів КГС ВС від 14.10.2024 у справі № 911/1768/22, постановах Верховного Суду від 05.10.2021 у справі №925/1214/19, від 16.02.2022 у справі №904/1407/21, від 19.05.2022 у справі №904/5558/20).
Встановлення судом обставини звернення прокурора в інтересах неналежного позивача, тобто особи, яка не уповноважена на виконання функцій держави у спірних правовідносинах, має процесуальним наслідком відмову в задоволенні відповідного позову, а не залишення позову прокурора без розгляду на підставі пункту 1 частини першої статті 226 ГПК України.
Подібний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 26.08.2020 у справі № 911/2032/17, від 10.04.2024 у справі № 916/1214/23, від 17.04.2024 у справі № 916/2497/23, від 08.05.2024 у справі № 923/643/21, від 11.12.2024 у справі № 916/566/24. 
У постанові від 12.10.2021 у справі №233/2021/19 Велика Палата Верховного Суду конкретизувала свої висновки щодо тлумачення змісту поняття "подібні правовідносини", яке полягає в тому, що на предмет подібності слід оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Встановивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. Якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, щодо якого вони вступають у правовідносини, у такому разі подібність слід також визначати за суб`єктним і об`єктним критеріями відповідно. 
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що фактичні обставини цієї справи відрізняються від обставин, вказаних у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.12.2025 у справі № 296/704/21, оскільки у розглядуваній справі є державний орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах. І саме цей орган повинен бути позивачем. Наявність уповноваженого державного органу виключає статус прокурора як самостійного позивача. 
Отже, оскільки судом апеляційної інстанції встановлено факт звернення прокурора в інтересах держави в особі неналежного позивача, це є самостійною підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.
Суд звертає увагу, що отриманий Товариством з обмеженою відповідальністю "Черембуд" спеціальний дозвіл на користування надрами через призму економічного інтересу є майном у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідно до ч.1 ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. 
У практиці ЄСПЛ (рішення у справах "Спорронґ і Льоннрот проти Швеції", "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", "Сєрков проти України") напрацьовано три критерії, які слід оцінювати стосовно сумісності заходу втручання у право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи має воно на меті "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання у право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Зеленчук та Цицюра проти України" зазначено, що перша і найважливіша вимога статті 1 Протоколу №1 до Конвенції полягає в тому, що будь-яке втручання державної влади у безперешкодне користування своїм майном повинно бути законним: друге речення першого абзацу дозволяє позбавлення майна тільки "на умовах, передбачених законом", а другий пункт визнає, що держави мають право здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення дотримання "законів". Більш того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, властивий всім статтям Конвенції. Принцип законності передбачає, що відповідні положення національного законодавства є досить доступними, точними і передбачуваними в їх застосуванні.
Критерій законності означає, що втручання держави повинно здійснюватися на підставі закону - нормативно-правового акта, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким і передбачуваним щодо застосування та наслідків дії його норм.
Суд звертає увагу, що органи державної влади, зокрема прокурор, повинні діяти виключно в межах закону. Задоволення позову в інтересах помилково визначеного прокурором неналежного позивача, за наявності уповноваженого державного органу (належного позивача) не відповідатиме критерію законності втручання у безперешкодне користування своїм майном і становитиме порушення Конвенції.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині.
З урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду - скасуванню, з прийняттям нового про відмову у задоволенні позову. 
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви покладаються на прокуратуру.
Також, у зв`язку з задоволенням апеляційної скарги, з прокуратури підлягає стягненню на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд" сплачений товариством судовий збір за подання апеляційної скарги. 
На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 129, 269, 270, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України 
Північний апеляційний господарський суд 

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд" - задовольнити.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 22.01.2026 - скасувати. 
3. Прийняти нове рішення. У задоволенні позову керівника Вижницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу - відмовити. Судовий збір, сплачений за подання позову, покласти на Чернівецьку обласну прокуратуру. 
4. Стягнути з Чернівецької обласної прокуратури на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Черембуд" 14534,40 (чотирнадцять тисяч п`ятсот тридцять чотири грн 40 коп) судового збору за подання апеляційної скарги.
5. Матеріали справи повернути до Господарського суду міста Києва. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено - 06.04.2026. 

Головуючий суддя О.М. Крижний 

Судді Б.О. Ткаченко

О.М. Гаврилюк