КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2026 року справа № 340/4177/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого – судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (у порядку письмового провадження) адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (далі – Управління) (третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, АТ «Сенс Банк» (далі – Банк)) про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду зі заявою до відповідача про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень від 14 січня 2020 року, якими:
- збільшено грошове зобов`язання з податку з доходів фізичних осіб на суму 83196,43 грн і накладено штраф – 20799,11 грн;
- збільшено грошове зобов`язання з військового збору на суму 6933,04 грн і накладено штраф – 1733,26 грн;
- застосовано штраф з податку з доходів фізичних осіб у сумі 170 грн.
06 жовтня 2020 року суд відкрив спрощене позовне провадження з викликом сторін (Том 1 а.с.59-60).
19 січня 2021 року суд залучив до участі, як третю особу на стороні відповідача, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, АТ «Укрсоцбанк» (далі – Банк 2) (Том 1 а.с.98-100).
09 березня 2021 року суд замінив Банк 2 правонаступником, яким стало АТ «Альфа – Банк» (Том 1 а.с.165-166).
15 квітня 2022 року суд зупинив провадження у справі (Том 2 а.с.50-52).
03 грудня 2025 року суд поновив провадження у справі (Том 2 а.с.75-76).
АТ «Альфа – Банк» змінило назву на АТ «Сенс Банк» (Том 2 а.с.89). 
У судовому засіданні представниця позивача підтримала вимоги заяви. 
Зазначила, що Банк 2 задовільнив грошові вимоги стосовно заборгованості за кредитним договором шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, однак такі дії визнані судом протиправними.
Стверджує, що ОСОБА_1 не отримав додаткове благо у виді прощеного боргу, оскільки Банк анулював прощення боргу на підставі рішення суду, котрим скасовано набуття права власності на предмет іпотеки.
Водночас пояснила, що позивач не отримав рішення Банку 2 про отримання доходу у виді додаткового блага (прощений борг), що виключає обов`язок подання декларації і сплату податків.
Також звернула увагу суду на порушення порядку проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, оскільки не використано первинних документів, на підставі яких отримано дохід.
Відповідач заперечив щодо задоволення позову, подавши відзив на нього (Том 1 а.с.66-67). 
У судовому засіданні представниця пояснила, що Банк 2 прийняв рішення про прощення боргу і надіслав до податкового органу звітність, в якій відображено базу оподаткування, а позивач не подав відповідну декларацію і не сплатив податки.
Представниця Банку пояснила, що Банк 2 належним чином повідомив ОСОБА_1 про отримання доходу у виді прощеного боргу. 
Зазначила, що рішення про прощення боргу анульовано на підставі рішення суду про припинення права власності на предмет іпотеки і відновлено облік всієї заборгованості за кредитним договором. 
09 березня 2026 року представники сторін і третьої особи до суду не з`явились, подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, що відповідно до приписів частини 9 статті 205 КАС України надало суду право завершити розгляд у порядку письмового провадження (Том 2 а.с.155-156, 166-168). 
Суд, вислухавши пояснення представників сторін і третьої особи, та дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені обставини і факти, що стали підставами звернення до суду.

Так, 03 серпня 2007 року позивач і Банк 2 уклали договір кредиту на суму 20000 доларів США (Том 1 а.с.27-33).
Того ж дня сторони уклали договір іпотеки (квартира АДРЕСА_1 ) (Том 1 а.с.207).
Того ж дня укладено договір поруки щодо належного виконання кредитного зобов`язання (Том 1 а.с.216).
Поручителем стала ОСОБА_2 (Том 1 а.с.216).
29 червня 2011 року Кіровський районний суд м.Кіровограда постановив рішення у справі №2-2688/11, яким стягнув солідарно з ОСОБА_1 і поручительки на користь Банку 2 кошти у сумі 168464,29 грн (Том 1 а.с.216).
07 червня 2018 року частину грошових вимог (398556 грн) Банк 2 задовільнив шляхом набуття у власність предмету іпотеки (Том 2 а.с.207). 
07 червня 2018 року Банк 2 прийняв рішення про прощення залишку заборгованості за кредитним договором у сумі 1521061 грн (основна сума боргу, відсотки, пеня і штрафні санкції за курсом долара США до національної валюти станом на цю дату) (Том 1 а.с.205). 
26 червня 2018 року Банк 2 надіслав позивачу за місцем реєстрації, яке зазначено у кредитному договорі і відповідає відмітці у паспорті громадянина України, довідку про отриманий дохід у виді прощеного боргу (Том 1 а.с.205).
Довідку надіслано рекомендованим листом 27 червня 2018 року (Том 1 а.с.155). 
Банк не надав до суду корінець про вручення ОСОБА_1 рекомендованого повідомлення про прощення боргу.
Інформацію про обставини вручення поштової кореспонденції не надано, оскільки завершились строки зберігання (6 місяців). 
Банк 2 надіслав до Управління звітність за формою 1-ДФ (2 квартал 2018 року) про отримання ОСОБА_1 доходу у виді додаткового блага (Том 1 а.с.73-75).
У звіті відображено суму доходу у сумі 462202,41 грн, що становить анулювання основної суми кредитної заборгованості.
Банк повідомив, що ця сума – заборгованість зі сплати тіла кредиту (17666,69 доларів США) (Том 1 а.с.204). 
15 листопада 2019 року Управління прийняло наказ №474 про призначення документальної позапланової невиїзної перевірки ОСОБА_1 з 21 числа того ж місяця і року з питання дотримання податкового законодавства упродовж 2018 року (Том 1 а.с.128).
18 листопада 2019 року копію наказу надіслали за адресом: АДРЕСА_2 (Том 1 а.с.129-130).
21 листопада 2019 року провели перевірку, а її акт склали 28 числа того ж місяця і року (Том 1 а.с.16-18). 
28 листопада 2019 року копію акту перевірки надіслали за адресом: АДРЕСА_2 (Том 1 а.с.132-133).
Податкові інспектори встановили, що не задекларовано дохід і не сплачено податок з доходу фізичних осіб і військовий збір.
14 січня 2020 року керівник Управління прийняв податкові повідомлення-рішення, якими:
- збільшено грошове зобов`язання з податку з доходів фізичних осіб на суму 83196,43 грн і накладено штраф – 20799,11 грн;
- збільшено грошове зобов`язання з військового збору на суму 6933,04 грн і накладено штраф – 1733,26 грн;
- застосовано штраф з податку з доходів фізичних осіб у сумі 170 грн.
Штраф у сумі 170 грн накладено за неподання декларації про дохід.
Відсоткова ставка з податку з доходів фізичних осіб становить 18%, а з військового збору – 1,5%.
ОСОБА_1 з 2007 року зареєстрований і проживає за адресом: АДРЕСА_2 , який зазначено у кредитному договорі (Том 1 а.с.13-14).
Управління надіслало податкові повідомлення-рішення за адресом: провул.Короленка,20/2 м.Кропивницький, оскільки він зазначений у них (у рішеннях) (Том 1 а.с.19-20, 72). 
Представниця позивача пояснила, що останній не отримав наказу про призначення перевірки, акту перевірки і податкових повідомлень-рішень, а про їх існування дізнався у вересні 2020 року під час розгляду Кіровоградським окружним адміністративним судом позову Управління до нього про стягнення податкового боргу (справа №340/3696/20) (Том 2 а.с.118-119, 130-131).
Постановою Кропивницького апеляційного суду від 01 липня 2025 року у справі №404/234/19 скасовано державну реєстрацію права власності Банку 2 на предмет іпотеки від 07 червня 2018 року (Том 2 а.с.58-74).
На підставі постанови апеляційного суду Банк скасував рішення про прощення боргу і відновив облік всієї суми кредитної заборгованості (Том 2 а.с.99-107, 155-156).
ОСОБА_1 не скористався адміністративною процедурою оскарження податкових повідомлень-рішень. 
Позов подано до суду 30 вересня 2020 року (Том 1 а.с.58). 

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Стосовно дотримання строку звернення до суду.

Так, за сталою практикою Верховного Суду у разі незастосування адміністративної процедури оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 6 місяців відповідно до приписів частини 2 статті 122 КАС України.
Податковий орган наказ про призначення перевірки, акт перевірки і податкові повідомлення-рішення не надіслав за адресом реєстрації місця проживання позивача, допустивши помилку (вулиця і провулок).
Про їх існування ОСОБА_1 дізнався після відкриття судового провадження про стягнення з нього податкового боргу.
Таке провадження відкрито 15 вересня 2020 року (Том 2 а.с.130-131).
Отже, не пропущений строк звернення до суду.
Тому суд відмовляє у задоволенні клопотання про його поновлення (Том 2 а.с.118-121). 

Перш за все, задовільнивши грошові вимоги за рахунок предмету іпотеки, боргові зобов`язання перед Баком 2 продовжували існувати, оскільки вартість об`єкту нерухомості не перевищувала суми боргу на 07 червня 2018 року.
Отже, на 07 червня 2018 року борг існував.
Представниця позивача не зазначила про неправильність обчислення основної суми боргу (тіло кредиту), яка прощена (анульована).
Приписами підпункту 164.2.17.«д» пункту 164.2 статті 164 ПК України (в редакції на день прощення боргу) встановлено, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.
За кредитом, що отриманий на придбання житла (іпотечний кредит), платник податку має право на сплату суми податкового зобов`язання, нарахованої на суму боргу (кредиту та/або відсотків), прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності, протягом трьох років починаючи з року, в якому задекларовано суму такого податкового зобов`язання. Для розстрочення такої суми податкового зобов`язання платник податку разом із декларацією подає до контролюючого органу заяву у довільній формі, що містить фактичні дані про суму прощеного (анульованого) кредитором боргу (кредиту та/або відсотків), підтверджену відповідними документами кредитора, та коротке пояснення обставин, що призвели до виникнення необхідності здійснення розстрочення задекларованої суми податкового зобов`язання.
Банк 2 зарахував суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг прощений.
Банк 2 надіслав повідомлення про прощення основного боргу рекомендованим листом (без повідомлення про вручення) і не надав доказів отримання ОСОБА_1 поштової кореспонденції.
Водночас з прийняттям постанови Кропивницького апеляційного суду від 01 липня 2025 року у справі №404/234/19 відпали підстави прощення боргу (набуття у власність предмету іпотеки) і Банк, скасувавши рішення про прощення боргу, відновив облік всієї суми кредитної заборгованості.
Такі дії Банку виключають отримання позивачем доходу у виді додаткового блага у сумі 462202,41 грн.
Відсутність об`єкту оподаткування – доказ відсутності і обов`язку декларування доходу та сплати податків.
Таким чином податкові повідомлення-рішення протиправні, а тому їх належить скасувати.
Підсумовуючи, суд зробив висновок про задоволення позову.
Судові витрати складаються зі сплати судового збору в сумі 1128,31 грн. (Том 1 а.с.10).
Суд розподіляє їх відповідно до приписів статті 139 КАС України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовільнити позов.
Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 14 січня 2020 року, яким на ОСОБА_1 накладено штраф з податку з доходів фізичних осіб у сумі 170 грн.
Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 14 січня 2020 року, яким ОСОБА_1 збільшено грошове
зобов`язання з податку з доходів фізичних осіб на суму 83196,43 грн і накладено штраф – 20799,11 грн.
Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 14 січня 2020 року, яким ОСОБА_1 збільшено грошове зобов`язання з військового збору на суму 6933,04 грн і накладено штраф – 1733,26 грн.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (код 43995486; вул.В.Перспективна,55 м.Кропивницький) на користь ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ) судові витрати у сумі 1128,31 грн.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ