ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Симона Петлюри, 16/108, м. Київ, 01032, тел. (044) 235-95-51, е-mail: inbox@ko.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" лютого 2026 р.  м. Київ Справа № 911/3584/25 

Суддя О.В. Конюх, при секретарі судового засідання Антоненко В.С., розглянувши в порядку загального позовного провадження справу
за позовом Керівника Бучанської окружної прокуратури, м. Буча Київської області, в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації, м. Київ, 
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Тайм Інжиніринг», м. Буча Київської області, 
про визнання недійсними пунктів договорів та стягнення 949 628,27 грн.

за участю представників: 
від прокуратури: Младаневич З.О., службове посвідчення №082276 від 04.09.2025;
від позивача: Кріль В.О., в порядку самопредставництва, наказ №192-к/тр від 17.09.2024, положення про відділ від 04.02.2019, посадова інструкція від 27.09.2023.
від відповідача: Мурченко Є.О., адвокат, ордер серії АІ №2048237 від 12.11.2025;
СУТЬ СПОРУ:
Керівник Бучанської окружної прокуратури (далі по тексту – прокурор) 25.11.2025 через систему «Електронний суд» звернувся до Господарського суду Київської області з позовною заявою №53/1-7454 вих-25 від 24.11.2025 в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської області державної адміністрації, м. Київ (далі по тексту – Департамент регіонального розвитку КОДА) до відповідача – Товариства з обмеженою відповідальністю «Тайм Інжиніринг», м. Буча Київської області (далі по тексту – ТОВ «Тайм Інжиніринг»), в якій просить суд 
- визнати недійсним пункти 1 та 3 Додаткової угоди №3 від 06.09.2023, пункти 1 та 4 Додаткової угоди №5 від 25.12.2023, пункти 1 та 2 Додаткової угоди №7 від 21.06.2024 до Договору будівельного підряду №128-23 від 15.08.2023 щодо виконання робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2, м. Буча, Бучанського району Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді», що укладені між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (Київської обласної військової адміністрації) та ТОВ «Тайм Інжиніринг», в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 577 924,17 грн.,
- визнати недійсним п. 3.1 Договору будівельного підряду №128-23/24 від 22.04.2024 щодо виконання додаткових робіт по об`єкту: «Капітальний ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків, 2, м. Буча, Бучанського району Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді», що укладений між Департаментом регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (Київської обласної військової адміністрації) та ТОВ «Тайм Інжиніринг», в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 371 704,10 грн.,
- стягнути з ТОВ «Тайм Інжиніринг» на користь Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (Київської обласної військової адміністрації) безпідставно збережені кошти податку на додану вартість у розмірі 949 628,27 грн., що сплачені за договорами будівельного підряду №128-23 від 15.08.2023, № 128-23/24 від 22.04.2024,
- стягнути з ТОВ «Тайм Інжиніринг» на користь Київської обласної прокуратури сплачений за подання позовної заяви судовий збір.
Позов обґрунтований тим, що протягом серпня 2023 року – жовтня 2024 року Департаментом регіонального розвитку КОДА були проведені процедури публічних закупівель на виконання підрядних робіт з капітального ремонту фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2 у м. Буча, Київської області.
За результатами проведених закупівель між Департаментом регіонального розвитку КОДА та ТОВ «Тайм Інжиніринг» було укладено договір будівельного підряду №128-23 від 15.08.2023 та договір будівельного підряду на додаткові роботи №128-23/24 від 22.04.2024.
Прокурор твердить, що капітальний ремонт об`єкту проводився за державні кошти, відтак, відповідно до п. 197.15 ст. 197 Податкового кодексу України операції з постачання будівельно-монтажних робіт звільнялись від оподаткування.
Однак сторонами безпідставно до складу ціни була включена сума ПДВ з постачання (проведення) будівельно-монтажних робіт в загальному розмірі 949 628,27 грн.
З огляду на те, що включення суми ПДВ до складу ціни з постачання (проведення) будівельно-монтажних робіт суперечить закону, прокурор, посилаючись на ст.ст. 203, 215, 217 Цивільного кодексу України, просить суд визнати недійсними пункти 1 та 3 Додаткової угоди №3 від 06.09.2023, пункти 1 та 4 Додаткової угоди №5 від 25.12.2023, пункти 1 та 2 Додаткової угоди №7 від 21.06.2024 до Договору будівельного підряду №128-23 від 15.08.2023 та п. 3.1 Договору будівельного підряду № 128-23/24 від 22.04.2024, в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість.
Департаментом регіонального розвитку КОДА було повністю оплачено виконані ТОВ «Тайм Інжиніринг» роботи за укладеними між сторонами договорами, в тому числі роботи, які звільнялись від оподаткування податком на додану вартість.
Прокурор твердить, що ТОВ «Тайм Інжиніринг» без достатньої правової підстави зберіг у себе суму ПДВ, сплачену у ціні робіт, вартість яких не підлягала оподаткуванню ПДВ, а саме в розмірі 949 628,27 грн., у зв`язку з чим, вказана сума має бути повернута Департаменту регіонального розвитку КОДА відповідно до ст. 1212 ЦК України.
Щодо підстав представництва інтересів держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації, суд встановив таке.
Відповідно до частин 2 та 6 ст. 11 ГПК України суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.
Прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках (пункт третій частини першої статті 131-1 Конституції України).
Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 2 Закону України «Про прокуратуру» на прокуратуру покладаються, зокрема, функції представництва інтересів громадянина або держави в суді. Відповідно до частини 1 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
За приписами частин 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.
Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Згідно з частиною 4 статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Тобто, частина третя статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року N 1697-VII «Про прокуратуру» визначає випадки такого представництва прокурором інтересів держави в суді:
- у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
- у разі відсутності такого органу.
Таке звернення прокурора до суду узгоджується з принципами верховенства права, викладеними у Рекомендації CM/Rec (2012) 11 Ради Європи «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції» (The role of public prosecutors outside the criminal justice system Recommendation CM/Rec (2012)11 adopted by the Committee of Ministers of the Council of Europe on 19 September 2012 and explanatory memorandum), які допускають участь прокурора у судових провадженнях поза межами кримінального процесу, якщо це необхідно для захисту суспільних інтересів і не порушує права сторін.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. При цьому бездіяльність не обмежується лише незверненням до суду - вона включає також невжиття будь-яких інших належних заходів для усунення порушення, відновлення порушених прав чи запобігання настанню негативних наслідків.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону «Про прокуратуру» прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
У такому разі прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Подібну правову позицію сформулювала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави.
У пункті 76 постанови від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що відповідно до частини третьої статті 23 Закону «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. При цьому поняття «компетентний орган» у цій постанові вживається в значенні органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (див. пункт 27 зазначеної постанови).
У категорії спорів щодо визнання недійсними договорів, укладених у межах публічних закупівель, пред`явлення прокурором позову в інтересах осіб, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, має ґрунтуватися на визначенні того, яка саме особа є суб`єктом, що має безпосередній інтерес у захисті державних фінансових ресурсів та в належному виконанні договірних зобов`язань відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.03.2025 у справі №924/524/24).
За твердженням прокурора джерелом фінансування закупівель UA-2023-07-03-011063-a та UA-2024-04-22-010105-a, та відповідно укладених між відповідачами договорів №128-23 від 15.08.2023 та №128-23/24 від 22.04.2024 є субвенція з державного бюджету згідно із Порядком використання коштів фонду ліквідації наслідків збройної агресії, затвердженим Постановою КМУ від 10.02.2023 №118.
Прокурор твердить, що головним розпорядником бюджетних коштів за кодом Програмної класифікації видатків та кредитування місцевого бюджету (КПКВК) 1517383 «Реалізація проектів (об`єктів, заходів) за рахунок коштів фонду ліквідації наслідків збройної агресії» визначено Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації.
Саме Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації є замовником вищезазначених закупівель та стороною (замовником) спірних договорів.
Прокурор твердить, що сторони Договорів, всупереч інтересам держави, без будь-яких належних підстав включили у ціну робіт, які не підлягали оподаткуванню, суми ПДВ, що призвело до нераціонального та неефективного використання 949 628,27 грн. коштів спеціального фонду Державного бюджету України.
Відповідно до положення про Департамент регіонального розвитку КОДА департамент виконує функції замовника будівництва об`єктів житлово-комунального і соціального призначення на території Київської області; є юридичною особою публічного права.
Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації є органом державної влади та головним розпорядником бюджетних коштів, за рахунок яких, виконувались роботи зі спірними договорами.
Рішенням Рахункової плати №55-2 від 10.12.2024 рекомендовано Департаменту регіонального розвитку КОДА вжити заходів щодо повернення нарахованої та сплаченої суми ПДВ та здійснення її перерахування до державного бюджету.
Листом від 17.03.2025 №53-1583вих-25 Бучанська окружна прокуратура звернулась до Департаменту регіонального розвитку КОДА з проханням надати документи щодо нарахування і сплати ПДВ за об`єктом Капітальний ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2 у м. Буча.
Департамент надав відповідь листом №1691/34/34.06.01/2025 від 09.05.2025 з додаванням копій документів, у якому вказав, що за наявності підстав Департамент просить вжити заходи з представництва в сулі законних інтересів держави в особі Департаменту.
Бучанська окружна прокуратура листом від 03.06.2025 №53-3145вих-25 подала запит до Департаменту регіонального розвитку КОДА в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», в якому, з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави, просила надати інформацію та копії документів щодо джерела фінансування договорів №128-23 від 15.08.2023 та №128-23/24 від 22.04.2024 та рішень про призначення Департаменту розпорядником таких коштів; усе наявне листування сторін; належним чином завірені копії платіжних інструкцій щодо сплачених сум ПДВ (повернення) у добровільно порядку; актуальної інформації про вжиті Департаментом заходи, спрямовані на повернення ПДВ, а також про майбутні наміри вжиття заходів в судовому порядку.
Департамент із супровідним листом №2138/34/34.02/2025 від 18.06.2025 надав запитувану інформацію та відповідні документи та повідомив, що заходів щодо захисту порушених прав та повернення безпідставно нарахованих сум ПДВ Департамент не вживав.
У відповідь на лист Бучанської окружної прокуратури від 17.09.2024 №53/1-5771вих-25, Департамент регіонального розвитку КОДА провів розрахунок зайво включених сум ПДВ у вартість будівельно-монтажних робіт по об`єкту Капітальний ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку вул. Енергетиків 2 у м. Буча, про що повідомив прокуратуру листом №3520/34/34.02/2025 від 16.10.2025.
Листом від 10.10.2025 №53/1-6523вих25 Керівник Бучанської окружної прокуратури повідомив Департамент регіонального розвитку КОДА, що прокуратурою відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прийнято рішення про представництво інтересів держави в особі Департаменту і подання позову до ТОВ «Тайм Інжиніринг» про визнання недійсними пунктів договорів будівельного підряду в частині включення до ціни договору суми ПДВ та стягнення безпідставно отриманих коштів у розмірі 949 628,27 грн.
Отже, прокуратурою вірно визначено орган, уповноважений здійснювати функції держави та захист її інтересів у спірних правовідносинах, та документально підтверджено його бездіяльність, а також дотримано порядок попереднього повідомлення такого органу, встановлений ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».
Враховуючи вищенаведене, суд встановив, що вимоги Закону України «Про прокуратуру» та Господарського процесуального кодексу України щодо підстав звернення з позовом до суду прокурора були дотримані.
Суд бере до уваги, що Конституційний Суд України Рішенням від 03 грудня 2025 року N 6-р (II)/2025, визнав неконституційними окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1805-III в тім, що вони надають прокуророві можливість здійснювати представництво інтересів держави в суді у зв`язку з нездійсненням або неналежним здійсненням захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.
Однак, у пунктах 3 та 4 резолютивної частини Рішення Конституційного Суду України також зазначено, що окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону №1805-III, які визнано неконституційними, втрачають чинність із 01 січня 2027 року, та що це Рішення не поширюється на правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави в суді, які виникли під час чинності окремих приписів частини третьої статті 23 Закону №1805-III, визнаних неконституційними, та продовжують існувати після втрати ними чинності.
Крім того, у мотивувальній частині цього Рішення Суд також наголосив, що представництво інтересів держави в суді, передбачене пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, має винятковий та субсидіарний характер. Прокурор може здійснювати таке представництво лише у випадках, коли цього вимагає захист конституційно значущих інтересів держави та коли компетентний орган не забезпечує такого захисту належним чином. Законодавче регулювання цієї функції повинно відповідати принципам, закріпленим у Конституції України, зокрема принципам верховенства права, рівності сторін у судовому процесі та заборони надмірного втручання держави у сферу прав і свобод людини.
Конституційний Суд України також зазначив, що в умовах правового режиму воєнного стану особливої ваги набуває всебічне забезпечення захисту інтересів держави Україна, а неперервність виконання прокуратурою визначених Конституцією України функцій є важливою передумовою належного функціонування держави в цей період (пункт 9 мотивувальної частини). Такий конституційний підхід підтверджує правомірність здійснення прокурором представництва інтересів держави у спірних правовідносинах до моменту втрати чинності відповідними нормами або до їх законодавчого врегулювання, за умови наявності визначених законом підстав для такого представництва.
З цього приводу суд звертає увагу учасників справи на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 18.12.2025 у справі №160/4161/24.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.11.2025 відкрито провадження у справі №911/3584/25 в порядку загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 22.12.2025.
Цією ж ухвалою суд зобов`язав відповідача ТОВ «Тайм Інжиніринг» подати суду у складені за результатами господарських операцій за оспорюваними договорами податкові накладні з квитанціями про їх реєстрацію у Єдиному реєстрі податкових накладних.
15.12.2025 через систему «Електронний суд» представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Відповідач твердить, що позивач оголосив публічну закупівлю, затвердив умови, підписав договори та додаткові угоди щодо ціни з ПДВ, в подальшому прийняв будівельні роботи, підписав акти виконаних робіт та провів оплату. Після прийняття виконаних будівельних робіт позивач не висував відповідачу жодних претензій щодо якості та обсягів робіт, тобто позивач вчинив дії, що свідчать про визнання ним Договорів №128-23 від 15.08.2023 та №128-23/24 від 22.04.2024 та додаткових угод до них щодо ціни з урахуванням ПДВ дійсними та правомірними.
Проте, в подальшому, позивач зайняв протилежну позицію, що є недопустимим з огляду на доктрину venire contra factum proprium (заборона суперечливої поведінки).
Відповідач, посилаючись на рішення ЄСПЛ від 20.10.2011 у справі «Rysovskyy v. Ukraine», зазначає, що ризик будь-якої помилки державного органу має покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятись за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Також, відповідач звертає увагу на позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 02.05.2018 у справі №910/16011/17 відповідно до якої, особа, яка включила ту або іншу умову в договір, повинна нести ризик, пов`язаний з неясністю такої умови.
Відповідач твердить, що ні умови тендерної документації, ні укладений договір не містили вказівки про те, що спірний об`єкт є доступним житлом чи житлом, що будується за державні кошти.
На думку відповідача, позивач зловживає своїм правом, заявляючи позовні вимоги про недійсність правочинів (їх частин), а наведені в ході аудиту обставини не мають для суду преюдиціального значення.
Крім того, відповідач зазначає, що у зв`язку з прийняттям Закону України від 30.06.2023 «Про внесення змін до Податкового кодексу та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану» ТОВ «Тайм Інжиніринг» став платником податку на додану вартість на загальних підставах, у зв`язку з чим, була укладена додаткова угода, при цьому, ціна залишилась незмінною. Тобто ТОВ «Тайм Інжиніринг» не збільшував податкове навантаження замовника та сплачував податки власними силами та за власний рахунок.
Крім того, ТОВ «Тайм Інжиніринг» не здійснювало будівництво житло в розумінні його першого постачання, тобто будівництво з «нуля», а здійснювало лише капітальний ремонт такого житла без виселення з нього проживаючих. Відповідач вважає, що застосувати податкову пільгу щодо звільнення від оподаткування ПДВ операцій з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла, встановлену п. 197.15 ст. 197 ПК України, мають право лише ті суб`єкти господарювання – платники ПДВ, які є забудовниками та визначені виконавцями регіональної цільової програми будівництва (придбання) доступного житла у відповідному регіоні (вказані у паспорті такої програми) і безпосередньо здійснюють будівельно-монтажні роботи.
ТОВ «Тайм Інжиніринг» зазначає, що не є суб`єктом господарювання – платником податку, який має право на застосування пільги, передбаченої пунктом 197.15 ст. 197 ПК України, а отримана від Департаменту регіонального розвитку сума ПДВ була сплачена до бюджету в загальному порядку.
19.12.2025 через систему «Електронний суд» Бучанська окружна прокуратура подала відповідь на відзив на позовну заяву. 
У відповіді на відзив, прокурор спростовує твердження відповідача про суперечливу поведінку позивача, а також спростовує твердження про відсутність порушеного права у позивача.
Крім того, прокурор зазначає, що відсутність збільшення загальної суми договору не спростовує факт порушення. У даному випадку має значення факт неправомірного включення у вартість робіт податку, який за законом не належало нараховувати.
Прокурор вважає хибним твердження відповідача про те, що звільнення від оподаткування ПДВ стосується лише нового будівництва (будівництва з нуля) та не розповсюджується на роботи з капітального ремонту існуючого об`єкта.
З огляду на те, що відповідач отримав суму ПДВ у складі ціни робіт, звільнених від оподаткування, тобто отримав грошові кошти без правової підстав, такі кошти підлягають поверненню саме відповідно до статті 1212 ЦК України.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.12.2025 підготовче судове засідання відкладено на 26.01.2026. Встановлено учасникам справи додатковий строк для подання заяв по справі, заяв з процесуальних питань, наявних в учасників справи та раніше не поданих доказів до 19.01.2026.
21.01.2026 через систему «Електронний суд» представник ТОВ «Тайм Інжиніринг» подав заперечення на відповідь на відзив, в яких підтримав висловлену у відзиві позицію.
Відповідно до ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. 
З огляду на викладене, неврахування позиції відповідача, викладеної у запереченні на відповідь на відзив, не сприяє об`єктивному та повному з`ясуванню всіх обставин справи та прийняттю обґрунтованого рішення (частина 5 ст. 236, пункт 1 частини 1 ст. 277 ГПК України). Остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, зібрання відповідних доказів є завданнями підготовчого провадження відповідно до частини 1 ст. 177 ГПК України, у зв`язку з чим суд задовольнив клопотання представника відповідача та залучив до матеріалів справи заперечення на відповідь на відзив, які подані із незначним простроченням в межах підготовчого провадження.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 26.01.2026 підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду по суті на 16.02.2026.
28.01.2026 через систему «Електронний суд» Департамент регіонального розвитку КОДА подав додаткові пояснення у справі, в яких просить долучити до матеріалів справи докази повноважень представника.
У судове засідання 16.02.2026 з`явився прокурор, представники позивача та відповідача.
Розглянувши позов Керівника Бучанської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку КОДА до відповідача ТОВ «Тайм Інжиніринг» про визнання недійсними пунктів договорів та стягнення 949 628,27 грн., всебічно та повно вивчивши наявні у матеріалах справи докази та оцінивши їх в сукупності, господарський суд
УСТАНОВИВ:
відповідно до частини 1 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема, з правочинів. 
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст. 626 Цивільного кодексу України) й сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору (ст. 627 Цивільного кодексу України). 
І. 15.08.2023 за результатами публічної закупівлі UA-2023-07-03-011063-a між Департаментом регіонального розвитку КОДА (замовник) та ТОВ «Тайм Інжиніринг» (підрядник) був укладений договір №128-23 будівельного підряду по об`єкту «Капітальний ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2, м. Буча, Бучанського району, Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді» (далі – Договір №128-23). За умовами вказаного договору:
підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, що наведена в розділі ІІІ Договору, виконати роботи з капітального ремонту фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2, м. Буча, Бучанського району Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді (далі – Об`єкт) за завданням замовника та у встановлений строк здати виконання робіт замовнику, а замовник зобов`язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, прийняти від підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх (п.1.1 Договору №128-23)
Ціна цього договору становить 9 493 206,52 грн. без ПДВ (п.3.1 Договору №128-23).
Цей договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2023 або до передачі об`єкта будівництва замовнику, а у випадку невиконання сторонами зобов`язань, передбачених договором – діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань (п.19.1 Договору №128-23).
Додатком 1 до договору визначено договірну ціну на будівництво.
Додатком 2 погоджено календарний графік виконання робіт.
Додатком 3 передбачено, що джерелом фінансування є державні кошти, яких, за рахунок субвенції з державного бюджету, виділено 12051,277 тис. грн., при цьому договірна ціна на 2023 рік становить 9493,20625 тис. грн. Крім того, погоджено, що утримання служби замовника та технічний нагляд становить 213,472 тис. грн., авторський нагляд становить 31,7964 тис. грн.
18.08.2023 укладена додаткова угода 1 до Договору №128-23, якою викладено розділ ХХІІ «Місцезнаходження та реквізити сторін» у новій редакції та внесено зміни до додатку 3 (протокол погодження договірної ціни на 2023 рік), а саме передбачено, що субвенція з державного бюджету становить 12051,277 тис. грн., договірна ціна на 2023 рік – 9493,20652 тис. грн.; утримання служби замовника та технічний нагляд – 213,472 тис. грн., авторський нагляд – 31,7964 тис. грн.; кошти на покриття ризиків – 258,4848 тис. грн.
28.08.2023 укладена додаткова угода 2 до Договору №128-23, якою внесено зміни до додатку 3 (протокол погодження договірної ціни на 2023 рік), а саме передбачено, що субвенція з державного бюджету становить 12051,277 тис. грн., договірна ціна на 2023 рік – 9493,20652 тис. грн.; утримання служби замовника та технічний нагляд – 213,472 тис. грн., авторський нагляд – 31,7964 тис. грн.; кошти на покриття ризиків – 258,4848 тис. грн.
06.09.2023 укладена додаткова угода 3 до Договору №128-23, якою п.3.1 Договору викладено в такій редакції (без збільшення ціни договору): «Ціна цього договору 9 493 206,52 грн. в т.ч. ПДВ 1 582 201,09 грн.»; внесено зміни до додатку №1 «Договірна ціна».
06.12.2023 укладена додаткова угода 4 до Договору №128-23, якою внесено зміни до додатку 3 (протокол погодження договірної ціни на 2023 рік), а саме передбачено, що субвенція з державного бюджету становить 11493,746 тис. грн., договірна ціна на 2023 рік – 9493,20652 тис. грн.; утримання служби замовника та технічний нагляд – 213,472 тис. грн., авторський нагляд – 31,7964 тис. грн.; кошти на покриття ризиків – 258,485 тис. грн.
25.12.2023 укладена додаткова угода 5 до Договору №128-23, якою 
п.3.1 Договору викладено в такій редакції: «Ціна цього договору становить 9 307 749,96 грн. в т.ч. ПДВ 1 551 291,66 грн.»; 
п. 2.1 договору викладено в новій редакції, зокрема продовжено строк виконання робіт до 31.12.2024;
пункт 19.1 викладно в такій редакції: цей договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2024 або до передачі об`єкта будівництва замовнику, а у випадку невиконання сторонами зобов`язань, передбачених договором діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.
внесено зміни до додатку №1 «Договірна ціна».
внесено зміни до додатку №2 «Календарний графік виконання робіт»
внесено зміно до назви додатку №3 «Протокол погодження договірної ціни на 2023 рік», змінивши назву на додаток №3 «Протокол погодження договірної ціни на весь період будівництва»;
доповнено договір додатком №3-23 «Протокол погодження договірної ціни на 2023 рік».
18.04.2024 укладена додаткова угода 6 до Договору №128-23, якою додаток №2 «Календарний графік виконання робіт» викладено в новій редакції; доповнено договір додатком №3-24 «Протокол погодження договірної ціни на 2024 рік».
21.06.2024 укладена додаткова угода 7 до Договору №128-23, якою п.3.1 Договору викладено в такій редакції: «Ціна цього договору становить 9 296 652,17 грн. в т.ч. ПДВ 1 549 442,03 грн.»; додатки 1, 2, 3, 3-24 викладено у новій редакції.
На виконання договору сторони погодили, підписали та скріпили печатками сторін довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) та акти приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), а саме
за грудень 2023 року довідка та акт №1 від 06.12.2023 на суму 2930,88841 тис. грн., в тому числі ПДВ 488,48140 тис. грн.;
за грудень 2023 року довідка та акт №2 від 25.12.2023 на суму 5864,81459 тис. грн., в тому числі ПДВ 977,46910 тис. грн.;
за квітень 2024 року довідка та акт №3 від 29.04.2024 на суму 386,88664 тис. грн., в тому числі ПДВ 64,48111 тис. грн.;
за червень 2024 року довідка та акт №4 від 28.06.2024 на суму 114,01490 тис. грн., в тому числі ПДВ 19,00248 тис. грн.
Загальна вартість робіт становить 9 296 604,54 грн., в тому числі ПДВ 1 549 434,09 грн.
Департамент регіонального розвитку КОДА оплатив надані ТОВ «Тайм Інжиніринг» роботи, що підтверджується платіжними інструкціями
№6 від 12.09.2023 на суму 2 847 961,96 грн. (аванс; ПДВ 474 660,33 грн.);
№361 від 11.12.2023 на суму 82 926,45 грн. (згідно з актом №1 ф.КБ-2в від 25.12.2023; ПДВ 13 821,08 грн.);
№422 від 25.12.2023 на суму 5 864 814,59 грн. (згідно з актом №2 ф.КБ-2в від 25.12.2023; ПДВ 977 469,10 грн.);
№98 від 02.05.2024 на суму 386 886,64 грн. (згідно з актом №3 ф.КБ-2в від 29.04.2024; ПДВ 64 481,11 грн.);
№193 від 04.07.2024 на суму 114 014,90 грн. (згідно з актом №4 ф.КБ-2в від 28.06.2024; ПДВ 19 002,48 грн.).
Тобто, укладений Договір №128-23 був повністю виконаний, що підтверджується звітом про виконання договору про закупівлю UA-2023-07-03-011063-a та не заперечується сторонами.
ІІ. 22.04.2024 за результатами публічної закупівлі UA-2024-04-22-010105-a між Департаментом регіонального розвитку КОДА (замовник) та ТОВ «Тайм Інжиніринг» (підрядник) був укладений договір №128-23/24 будівельного підряду на додаткові роботи по об`єкту «Капітальний ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2, м. Буча, Бучанського району, Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді» (далі – Договір №128-23/24). За умовами вказаного договору:
підрядник зобов`язується своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, що наведена в розділі ІІІ Договору, виконати роботи з капітального ремонту фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків, 2, м. Буча, Бучанського району Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді (далі – Об`єкт) за завданням замовника та у встановлений строк здати виконання робіт замовнику, а замовник зобов`язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, прийняти від підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх (п.1.1 Договору №128-23/24)
Строки виконання робіт до 31.12.2024, якщо інше не встановлено календарним графіком виконання робіт (п.2.1 Договору №128-23/24).
Ціна цього договору становить 4 473 239,28 грн. у тому числі ПДВ 745 539,88 грн. (п.3.1 Договору №128-23/24).
Цей договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2024 або до передачі об`єкта будівництва замовнику, а у випадку невиконання сторонами зобов`язань, передбачених договором – діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.
Додатком 1 до договору визначено договірну ціну на будівництво.
Додатком 2 погоджено календарний графік виконання робіт.
Додатком 3 передбачено, що джерелом фінансування є державні кошти, яких, за рахунок субвенції з державного бюджету, виділено 4522,33948 тис. грн., при цьому договірна ціна на 2024 рік становить 4473,23928 тис. грн. Крім того, погоджено, що утримання служби замовника та технічний нагляд становить 31,485 тис. грн., авторський нагляд становить 17,6152 тис. грн.
21.06.2024 укладена додаткова угода 1 до Договору №128-23/24, якою п.3.1 Договору викладено в такій редакції: «Ціна цього договору становить 4 470 621,37 грн. в т.ч. ПДВ 745 103,56 грн.»; додатки 1, 2, 3 викладено у новій редакції.
На виконання договору сторони погодили, підписали та скріпили печатками сторін довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (форма КБ-3) та акти приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), а саме
за квітень 2024 року довідка та акт №1 від 29.04.2024 на суму 3244,39614 тис. грн., в тому числі ПДВ 540,73269 тис. грн.;
за червень 2024 року довідка та акт №2 і №3 від 28.06.2024 на суму 1162,44840 тис. грн., в тому числі ПДВ 193,74140 тис. грн.
Загальна вартість робіт становить 4 406 844,54 грн., в тому числі ПДВ 734 474,09 грн.
Департамент регіонального розвитку КОДА оплатив надані ТОВ «Тайм Інжиніринг» роботи, що підтверджується платіжними інструкціями
№100 від 02.05.2024 на суму 3 244 396,14 грн. (згідно з актом №1 ф.КБ-2в від 29.04.2024; ПДВ 540 732,69 грн.);
№196 від 04.07.2024 на суму 1 162 448,40 грн. (згідно з актом №2 ф.КБ-2в від 28.06.2024; ПДВ 193 741,40 грн.).
Тобто, укладений Договір №128-23/24 був повністю виконаний, що підтверджується звітом від 23.05.2025 про виконання договору про закупівлю UA-2024-04-22-010105-a та не заперечується сторонами.
Укладені договори за своєю правовою природою є договорами будівельного підряду. Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. 
Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.
До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Прокурор твердить, що капітальний ремонт об`єкту проводився за державні кошти, відтак, відповідно до п. 197.15 ст. 197 Податкового кодексу України операції з постачання будівельно-монтажних робіт звільнялись від оподаткування. Всупереч вказаному, сторонами безпідставно до складу ціни була включена сума ПДВ з постачання (проведення) будівельно-монтажних робіт в загальному розмірі 949 628,27 грн., з яких за договором №128-23 від 15.08.2023 – 577 924,17 грн., за договором №128-23/24 від 22.04.2024 – 371 704,10 грн.
Суд зазначає, що порядок оподаткування податком на додану вартість встановлено розділом V та підрозділом 2 розділу XX Податкового кодексу України (далі – ПК України).
Пунктом 194.1 статті 194 розділу V ПК України встановлено, що операції, зазначені у статті 185 розділу V ПК України, крім операцій, що не є об`єктом оподаткування, звільнених від оподаткування, та операцій, до яких застосовується нульова ставка та 7 і 14 відсотків, оподатковуються за ставкою, зазначеною у підпункті «а» пункту 193.1 статті 193 цього Кодексу, яка є основною.
Податок на додану вартість становить 20 відсотків, 7 і 14 відсотків бази оподаткування податком на додану вартість та додається до ціни товарів/послуг.
Згідно з підпунктами «а» і «б» пункту 185.1 статті 185 розділу V ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів/послуг, місце постачання яких відповідно до статті 186 цього Кодексу розташоване на митній території України.
Відповідно до пункту 197.15 статті 197 розділу V ПК України звільняються від оподаткування податком на додану вартість операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва доступного житла та житла, що будується за державні кошти.
Відповідно до статті 5 Податкового кодексу України поняття, правила та положення, установлені цим Кодексом та законами з питань митної справи, застосовуються виключно для регулювання відносин, передбачених статтею 1 цього Кодексу. У разі якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу. Інші терміни, що застосовуються у цьому Кодексі і не визначаються ним, використовуються у значенні, встановленому іншими законами.
Об`єкти житлової нерухомості – це будівлі, зареєстровані згідно із законодавством як об`єкти житлової нерухомості, дачні та садові будинки (підпункт 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 ПК України).
Житловий будинок – будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання (підпункт «а» підпункту 14.1.129.1 підпункту 14.1.129 пункту 14.1 статті 14 ПК України).
Будівля – штучно створений об`ємний об`єкт, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучоогороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні, надземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції (ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 04.06.2014 №163, із змінами і доповненнями).
Будівництво – це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва (пункт 1 частини 1 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Роботи – будівельні, монтажні, проєктні, пусконалагоджувальні та інші роботи, пов`язані з будівництвом об`єкта (пункт 3 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668).
Будівельні роботи – це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту (пункт 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466).
Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76:
реконструкція жилого будинку - комплекс будівельних робіт, спрямованих на поліпшення експлуатаційних показників приміщень житлового будинку шляхом їх перепланування та переобладнання, надбудови, вбудови, прибудови з одночасним приведенням їх показників відповідно до нормативно-технічних вимог;
капітальний ремонт будинку - комплекс ремонтно-будівельних робіт, пов`язаних з відновленням або поліпшенням експлуатаційних показників будинку, із заміною або відновленням несучих або огороджувальних конструкцій, інженерного обладнання та обладнання протипожежного захисту без зміни будівельних габаритів об`єкта та його техніко-економічних показників.
Таким чином, під формулюванням «будівництво житла», що застосовується у пункті 197.15 статті 197 розділу V ПК України, розуміється нове будівництво житла, реконструкція житла, реставрація житла та капітальний ремонт житла.
Такі ж висновки містяться в узагальнюючій податковій консультації щодо окремих питань застосування режиму звільнення від оподаткування податком на додану вартість, встановленого пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодексу України (затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 09.08.2024 №397).
Операції з будівництва житла, передбаченого пунктом 197.15 статті 197 ПК України, фінансуються за рахунок коштів державного та/або місцевого бюджетів, які передбачені в законі про Державний бюджет України та/або в рішенні про місцевий бюджет на відповідний бюджетний період, та оплата за такі операції надходить з відповідного рахунку, відкритого у Державній казначейській службі України.
Відповідно до плану закупівлі по об`єкту «Капітальний ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2, м. Буча, Бучанського району Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді», оприлюдненому відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі», та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12.10.2022, джерелом фінансування за обома договорами визначено Державний бюджет України.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» у складі спеціального фонду Державного бюджету України з метою ліквідації наслідків (у тому числі гуманітарних, соціальних, економічних), спричинених збройною агресією російської федерації проти України, передбачено бюджетну програму «Фонд ліквідації наслідків збройної агресії».
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.06.2023 №534-р «Про виділення коштів з фонду ліквідації наслідків збройної агресії» (далі – Розпорядження №534-р) затверджено Перелік проєктів (об`єктів, заходів), фінансування яких здійснюється за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію проектів (об`єктів, заходів), спрямованих на ліквідацію наслідків збройної агресії. 
Згідно з Розпорядженням №534-р з Фонду ліквідації наслідків збройної агресії були виділені кошти у вигляді субвенції обласному бюджету у розмірі 9 000 тис.грн. на здійснення капітального ремонту фасаду багатоквартирного житлового будинку по вул. Енергетиків 2 у м. Буча, Бучанського району, Київської області – заходи з усунення аварій в багатоквартирному житловому фонді упродовж 2023-2024 років. Строк реалізації заходу – 2023-2024 роки.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 05.03.2024 № 247 «Про виділення коштів з фонду ліквідації наслідків збройної агресії» вказаний об`єкт включено до Переліку проектів (об`єктів, заходів), фінансування яких здійснюється за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на реалізацію проектів (об`єктів, заходів), спрямованих на ліквідацію наслідків збройної агресії, та обласному бюджету Київської області у 2024 році виділено кошти з фонду ліквідації наслідків збройної агресії в розмірі 5013,826 тис. грн. (строк реалізації заходу 2023-2025 роки).
В подальшому Київською обласною державною адміністрацією шляхом внесення відповідних змін до обласного бюджету на 2023 рік та 2024 рік головним розпорядником бюджетних коштів за кодом Програмної класифікації видатків та кредитування місцевого бюджету (КПКВК) 1517383 «Реалізація проектів (об`єктів, заходів) за рахунок коштів фонду ліквідації наслідків збройної агресії» визначено Департамент регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації (накази Київської обласної державної адміністрації №189 від 07.07.2023, №386 від 04.04.2024 та інші).
За умовами оспорюваних договорів, укладених за результатами публічних закупівель UA-2024-04-22-010105-a та UA-2023-07-03-011063-a, фінансування останніх здійснювалось за рахунок державних субвенцій, тобто виконання робіт з капітального ремонт фасаду багатоквартирного житлового будинку повністю фінансувалось за рахунок Державного бюджету України, про що було достеменно відомо відповідачу.
А тому твердження відповідача про те, що ні умови тендерної документації, ні укладений договір не містили вказівки про те, що об`єкт, на якому виконувались роботи згідно з Договором, належить до доступного житла чи житла, що будується за державні кошти, спростовується матеріалами справи. 
З огляду на викладене, при розрахунку вартості будівельно-монтажних робіт за спірними договорами, сторони мали враховувати положення пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодексу України.
Суд відхиляє посилання відповідача на висновки «Верховного суду України» по справі №420/6392/19 від 26.07.2022.
По-перше, зазначені відповідачем висновки містяться у постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26.07.2022 у справі №420/6392/19, а не у постанові Верховного суду України, як про те зазначає відповідач. До того ж, в межах судової реформи 2016-2017 років було створено Верховний Суд. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а не постановах апеляційного суду чи місцевого суду.
По-друге, наведені висновки суду апеляційної інстанції спростовуються в узагальнюючій податкові консультації, затвердженій Наказом Міністерства фінансів України від 09.08.2024 №397 щодо окремих питань застосування режиму звільнення від оподаткування податком на додану вартість, встановленого пунктом 197.15 статті 197 Податкового кодексу України
В даному випадку не має значення, що у цільовій програмі з ліквідації наслідків збройної агресії ТОВ «Тайм Інжиніринг», який є підрядником за спірними договорами, не зазначений як виконавець та забудовник нової бюджетної програми. Визначальним є встановлення факту виконання відповідачем будівельно-монтажних робіт за державні кошти, та факту включення в ціну вказаних робіт суми ПДВ.
Посилання відповідача на висновки викладені у постанові Верховного суду України від 13.11.2018 у справі №9814/18/14 є безпідставними, оскільки вказані висновки не є релевантними до спірних правовідносин, позаяк ґрунтуються на роз`ясненнях Міністерства доходів і зборів від 17.12.2013 №17671/6/99-99-19-04-02-15, які стосуються застосування податкової пільги виключно щодо постачання робіт по будівництву доступного житла, тоді як у даній справі прокурор твердить про безпідставне включення до складу ціни договору суми ПДВ за операції з постачання будівельно-монтажних робіт з будівництва житла, що будується за рахунок державних коштів.
Рахунковою Палатою, в межах наданих їй повноважень Конституцією України та Законом України «Про Рахункову палату», проведено аудит ефективності на тему «Територіальні громади у війну, відновлення соціальної та критичної інфраструктури» у Департаменті регіонального розвитку КОДА. За результатами аудиту складено акт від 13.09.2024 №01-18-10/182. В ході аудиту встановлено, що до ціни робіт за договором №128-23 від 15.08.2023 включено суму ПДВ у розмірі 1 549 434,09 грн., з яких 577 924,17 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування згідно п. 197,15 статті 197 ПК України. Крім того, до ціни робіт за договором №128-23/24 від 22.04.2024 включено суму ПДВ в розмірі 734 474,09 грн., з яких 371 704,10 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування.
Відповідач, посилаючись на висновки, викладені у постанові КГС ВС від 13.03.2024 у справі №911/910/23 твердить, що вказаний Акт від 13.09.2024 №01-18-10/182 не має для суду преюдиційного значення.
Висновки постанови КГС ВС від 13.03.2024 у справі №911/910/23 не є релевантними до спірних правовідносин, позаяк стосуються проведеного внутрішнього аудиту підрозділом відповідача, а не Рахунковою палатою.
Разом із тим, суд погоджується, що Акт від 13.09.2024 №01-18-10/182, як і будь-який доказ у справі не має для суду заздалегідь встановленої сили. Викладені Рахунковою палатою висновки в ході проведеного аудиту оцінюються судом в сукупності з іншими доказами у справі.
Проаналізувавши долучені до матеріалів справи акти приймання виконаних будівельних робіт (форми КБ-2в), суд встановив, що 
- за Договором №128-23 від 15.08.2023
сума ПДВ, яка включена в ціну робіт за актом №1 від 06.12.2023, становить 488 481,40 грн., з яких 58 312,68 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування ПДВ;
сума ПДВ, яка включена в ціну робіт за актом №2 від 25.12.2023, становить 977 469,10 грн., з яких 465 695,87 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування ПДВ;
сума ПДВ, яка включена в ціну робіт за актом №3 від 29.04.2024, становить 64 481,11 грн., з яких 42 991,75 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування ПДВ;
сума ПДВ, яка включена в ціну робіт за актом №4 від 28.06.2024, становить 19 002,48 грн., з яких 10 923,87 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування ПДВ.
Загальна сума ПДВ за Договором №128-23 від 15.08.2023, яка була включена в ціну будівельно-монтажних робіт, звільнених від оподаткування ПДВ, і яка була сплачена позивачем, становить 577 924,17 грн.
- за Договором №128-23/24 від 22.04.2024
сума ПДВ, яка включена в ціну робіт за актом №1 від 29.04.2024, становить 540 732,69 грн., з яких 299 403,87 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування ПДВ;
сума ПДВ, яка включена в ціну робіт за актом №2 від 28.06.2024 становить 177 191,90 грн., з яких 62 973,97 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування ПДВ;
сума ПДВ, яка включена в ціну робіт за актом №3 від 28.06.2024 становить 16 549,50 грн., з яких 9326,26 грн. сума ПДВ на роботи, які мали бути звільнені від оподаткування ПДВ.
Загальна сума ПДВ за Договором №128-23/24 від 22.04.2024, яка була включена в ціну будівельно-монтажних робіт, звільнених від оподаткування ПДВ, і яка була сплачена позивачем, становить 371 704,10 грн.
Із зазначеного вбачається, що сторони безпідставно, всупереч вимогам п. 197.15 статті 197 Податкового кодексу України, включили в ціну робіт суму ПДВ, яка не підлягала сплаті, у зв`язку з чим, прокурор просить визнати недійсними
1) пункти 1 та 3 Додаткової угоди № 3 від 06.09.2023, пункти 1 та 4 Додаткової угоди № 5 від 25.12.2023, пункти 1 та 2 Додаткової угоди № 7 від 21.06.2024 до Договору будівельного підряду № 128-23 від 15.08.2023 в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 577 924, 17 грн.;
2) п. 3.1 Договору будівельного підряду № 128-23/24 від 22.04.2024 в частині включення до ціни договору суми податку на додану вартість у розмірі 371 704, 10 грн.
Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Приписами статті 228 ЦК України передбачено, що правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним. Правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним.
Суд зазначає, що хоча ПДВ й включається до ціни товару, однак не є умовою про ціну в розумінні цивільного законодавства, оскільки не може встановлюватися (погоджуватися чи змінюватися) сторонами за домовленістю, тобто у договірному порядку. Подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 01.06.2021 зі справи № 916/2478/20, від 14.11.2023 у справі № 910/2416/23, від 14.05.2025 у справі № 910/1383/24, у постанові постанови Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2021 у справі №910/12764/20.
Тому встановлення обставин невідповідності умов договору в частині включення до ціни товару суми ПДВ імперативним приписам пункту 197.15 статті 197 ПК України, свідчить про те, що така умова договору порушує публічний порядок та згідно з частинами першою та другою статті 228 Цивільного кодексу України є нікчемною (схожий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 19.11.2025 у справі №914/201/25).
Домовленість сторін договору про врегулювання відносин усупереч існуючим у законодавстві обмеженням не спричиняє встановлення відповідного права та/або обов`язку, як і його зміни та припинення (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 910/12876/19, (пункт 7.10), від 13.07.2022 у справі № 363/1834/17 (пункт 25)), що свідчить про нікчемність такої домовленості.
У разі, коли сторона правочину вважає його нікчемним, вона за загальним правилом може звернутися до суду не з вимогою про визнання нікчемного правочину недійсним, а за застосуванням наслідків виконання недійсного правочину (наприклад, з вимогою про повернення одержаного на виконання такого правочину), обґрунтовуючи вимоги його нікчемністю.
Отже, звертаючись з позовом про визнання пунктів договорів недійсним та стягнення суми сплаченого ПДВ, прокурор фактично обґрунтовує цей позов нікчемністю умов договору про включення до ціни товару суми ПДВ, а не недійсністю (оспорюваністю) договору в цій частині. Тому визнання такої умови договору нікчемною в судовому порядку не вимагається. Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 14.05.2025 у справі № 910/1383/24.
Суд зазначає, що правочин є нікчемним з моменту його вчинення (ab initio) незалежно від пред`явлення позову про визнання його недійсним і бажання сторін чи волі будь-якої іншої особи автоматично (ipso iure). Нікчемність правочину має абсолютний ефект, оскільки діє щодо всіх.
Крім того, нікчемний правочин не породжує правових наслідків, притаманних правочинам цього виду, тобто не зумовлює переходу /набуття /зміни /встановлення /припинення прав ні для кого і сторони не досягнуть бажаного результату внаслідок вчинення нікчемного правочину. Саме тому посилатися на нікчемність правочину може будь-хто.
У цих висновках Суд звертається до сталої правової позиції Верховного Суду щодо нікчемного правочину, викладеної, зокрема, і в постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.11.2023 у справі № 755/12702/22.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 04.06.2019 у справі № 916/3156/17 зазначила, що визнання нікчемного правочину недійсним не є належним способом захисту прав, оскільки не призведе до реального відновлення порушених прав позивача, адже нікчемний правочин є недійсним за законом.
Отже, суд відмовляє прокурору у позові цій частині у зв`язку із обранням неналежного та неефективного способу захисту права.
Щодо вимоги про стягнення безпідставно одержаних грошових коштів, слід зазначити таке.
Згідно зі статтею 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. 
Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. 
Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Враховуючи нікчемність спірних пунктів договорів, суд погоджується із твердженням прокурора про наявність підстав для повернення відповідачем надмірно сплаченої позивачем суми ПДВ відповідно до приписів статті 1212 Цивільного кодексу України.
Відтак, суд задовольняє позов прокурора в частині стягнення з ТОВ «Тайм Інжиніринг» на користь Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації 949 628,27 грн. безпідставно одержаних грошових коштів податку на додану вартість.
Суд звертає увагу, що відповідач, виконуючи взяті на себе податкові зобов`язання, зареєстрував та подав до ЄРПН податкові накладні, а також сплатив вказані суми податку. З огляду на встановлення судом безпідставного включення до ціни робіт суми ПДВ, на роботи, які не підлягали оподаткуванню, відповідач не позбавлений права вирішити питання про повернення надмірно сплаченої суми ПДВ відповідно до норм Податкового кодексу України.
За таких обставин, повно та ґрунтовно дослідивши матеріали справи, перевіривши на відповідність закону та дійсним обставинам справи розрахунки заборгованості, суд задовольняє позов Керівника Бучанської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації частково та ухвалює рішення про стягнення ТОВ «Тайм Інжиніринг» на користь Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації 949 628,27 грн. безпідставно одержаних грошових коштів податку на додану вартість.
Решта доводів учасників справи та всі подані відповідно до процесуального закону докази судом уважно досліджені та розглянуті та не спростовують вказаного висновку суду. У справі «Руїз Торіха проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.
Щодо судового збору, суд зазначає таке.
Звертаючись до суду з позовом, позивач за платіжною інструкцією №2960 від 01.10.2025 сплатив судовий збір у розмірі 20 300,42 грн. 
У позові заявлено 2 немайнові вимоги про визнання недійсними пунктів двох договорів №128-23 та №128-23/24 та 2 майнові вимоги про стягнення безпідставно збережених коштів у загальному розмірі 949 628,27 грн.
Враховуючи, що позовна заява була подана 25.11.2025 через систему «Електронний суд», судовий збір мав розраховуватись із застосуванням понижуючого коефіцієнту 0,8 згідно з ч.3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та за відповідною ставкою прожиткового мінімуму, встановленого законом на 1 січня календарного року, та підлягав сплаті в розмірі 16 240,34 грн. (4844,80 за 2 вимоги немайнового характеру та 11 395,54 за вимоги майнового характеру).
У зв`язку із відмовою у позові прокурору в частині визнання недійсними пунктів договорів, відповідно до ст. 129 ГПК України, суд залишає за прокурором витрати по сплаті судового збору у розмірі 4844,80 грн. (за дві немайнові вимоги).
У зв`язку із задоволенням позову в частині стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів, відповідно до ст. 129 ГПК України, суд покладає на відповідача відшкодування прокуратурі судового збору сумі 11 395,54 грн., тобто пропорційно задоволеним майновим вимогам.
При цьому, суд звертає увагу прокурора, що він не позбавлений права вирішити питання повернення надміру сплаченого судового збору у розмірі 4060,08 грн. у спосіб звернення до суду з відповідним клопотанням відповідно до п.1 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».
Керуючись статтями 4, 12, 73-92, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд
ВИРІШИВ:
1. Позов Керівника Бучанської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту регіонального розвитку Київської обласної державної адміністрації задовольнити частково.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Тайм Інжиніринг» (08297, Київська область, Бучанський район, м. Буча, вул. Бориса Гмирі 2, оф. 68, ідентифікаційний код 44957246)
на користь Департаменту регіонального розвитку Київської області державної адміністрації (04119, м. Київ, вул. Юрія Іллєнка 40, ідентифікаційний код 21467647)
949 628,27 грн. (дев`ятсот сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять вісім гривень двадцять сім копійок) безпідставно збережених коштів.
3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Тайм Інжиніринг» (08297, Київська область, Бучанський район, м. Буча, вул. Бориса Гмирі 2, оф. 68, ідентифікаційний код 44957246)
на користь Київської обласної прокуратури (01601, м. Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 27/2, ідентифікаційний код 02909996) 
11 395,54 грн. (одинадцять тисяч триста дев`яносто п`ять гривень п`ятдесят чотири копійки) судового збору.
Накази видати після набрання рішенням законної сили.
4. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Дане рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст. ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст рішення підписано 02.04.2026.

Суддя О.В. Конюх