Провадження № 2-а/742/17/26 
Єдиний унікальний № 742/609/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 березня 2026 року м. Прилуки

Прилуцький міськрайонний суд Чернігівської області у складі головуючого судді Давидчука Д.П., секретаря судовго засідання Сумцової Т.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом керівника КП «Прилукитепловодопостачання» Прилуцької міської ради Чернігівської області ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області про визнання протиправними дій та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:
1.Короткий зміст заявлених вимог.
До Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області звернувся представник КП «Прилукитепловодопостачання» Прилуцької міської ради Чернігівської області Гавриш А.А. з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області про визнання протиправними дій та скасування рішення.
Позовну заяву мотивовано тим, що 23 січня 2026 року КП «Прилукитепловодопостачання» засобами поштового зв`язку отримано постанову у справі про адміністративне правопорушення №004 від 19.01.2026, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 289,00 грн за порушення ч.2 ст.188-2 КУпАП.
Позивач із зазначеною постановою не погоджується та вважає її незаконною і необґрунтованою.
Так, в оскаржуваній постанові зазначено, що під час проведення позапланової перевірки КП «Прилукитепловодопостачання», яка проводилась з 11:00 30.12.2025 до 11:00 12.01.2026 за адресою: вул. Садова, 104, м. Прилуки, за результатами якої складено акт від 12.01.2026 №069, встановлено ухилення від своєчасного виконання припису №18 від 19.11.2025.
Зазначений припис винесено за результатами позапланової перевірки за зверненням гр. ОСОБА_2 (вх. №З-355 від 18.09.2025), проведеної за погодженням Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 22.10.2025 №15.1.2-6/27234.
Припис №18 від 19.11.2025 було направлено підприємству 20.11.2025 рекомендованим листом №1403200082991 та отримано 24.11.2025. Строк його виконання становив 30 днів, тобто до 24.12.2025. У постанові зазначено, що станом на час перевірки припис не виконано, чим порушено вимоги ст.11, 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Позивач із цим не погоджується, оскільки 24.11.2025 підприємством отримано припис №018 від 19.11.2025, який не містив конкретного переліку дій, необхідних для усунення порушень. На думку позивача, індивідуально-правовий акт повинен містити чітко визначені вимоги, оскільки можливість усунення порушень залежить від визначення конкретних заходів, які має вчинити суб`єкт господарювання.
У зв`язку з відсутністю конкретних вимог підприємством було вжито заходів щодо виконання припису на власний розсуд, про що листом №812 від 19.12.2025 повідомлено відповідача. Отже, вимоги припису було виконано та надано письмову відповідь, однак цей факт не відображено в оскаржуваній постанові та, на думку позивача, не був врахований під час її прийняття.
Крім того, позивач не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи. Копію протоколу про адміністративне правопорушення №004 від 12.01.2026 підприємство отримало лише 21.01.2026 (вх. №73), тоді як розгляд справи та винесення постанови відбулися 19.01.2026.Таким чином, позивач був позбавлений можливості брати участь у розгляді справи, що є підставою для скасування постанови.
З огляду на викладене, постанова підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі.
2. Позиції сторін.
Позивач у судове засідання не з`явився. У позовній заяві просив розгляд справи проводити без його участі. 
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином. До суду подано відзив на позовну заяву, у якому відповідач просить відмовити у задоволенні позову.
У відзиві відповідач зазначає, що доводи позивача щодо «декларативного» характеру припису №018 від 19.11.2025 та виконання його шляхом направлення листа №812 від 19.12.2025 є безпідставними.
Відповідач вказує, що припис №018 є індивідуальним актом суб`єкта владних повноважень у розумінні п.19 ч.1 ст.4 КАС України та відповідно до ч.8 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» є обов`язковим до виконання письмовим приписом щодо усунення порушень законодавства. Позивач мав право оскаржити цей припис у судовому порядку відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України, однак цього не зробив, тому на момент винесення постанови він був чинним та обов`язковим до виконання.
За твердженням відповідача, припис містив чітку резолютивну частину із зобов`язанням усунути порушення законодавства, встановлені під час перевірки, зокрема: непрацюючий офіційний сайт підприємства, відсутність необхідних реквізитів для передачі показників лічильників, відмову споживачу у прийнятті фактичних показників лічильника та нарахування за середньодобовими показниками, неправомірне зарахування платежів без урахування їх призначення, включення прибутку до структури плати за абонентське обслуговування всупереч Закону України «Про житлово-комунальні послуги», використання некоректних назв послуг, відсутність у рахунках інформації про періоди заборгованості, середні обсяги споживання та рекомендації щодо енергоефективності, а також надсилання рахунків у відкритому вигляді з порушенням вимог щодо захисту персональних даних.
Відповідач зазначає, що лист позивача №812 від 19.12.2025 не підтверджує виконання припису, а навпаки свідчить про визнання його законності та підтверджує невиконання вимог, оскільки в ньому зазначено, що окремі порушення лише планується усунути у майбутньому, зокрема під час перегляду тарифів.
Крім того, під час позапланової перевірки, проведеної з 30.12.2025 по 12.01.2026, складено акт №069 від 12.01.2026, яким встановлено, що припис №18 від 19.11.2025 у повному обсязі виконано не було, зокрема не переглянуто плату за абонентське обслуговування, не проведено відповідний перерахунок споживачу та не надано передбаченої законом інформації у рахунках.
Щодо доводів позивача про неповідомлення про розгляд справи, відповідач зазначає, що 12.01.2026 під час складання акту та протоколу про адміністративне правопорушення №004 позивач відмовився від їх підписання та отримання, що було зафіксовано. У зв`язку з цим документи були направлені на офіційну електронну адресу підприємства 15.01.2026, а також рекомендованим листом від 14.01.2026, який позивач отримав 21.01.2026. У протоколі було зазначено, що розгляд справи відбудеться 19.01.2026 о 15:00.
Відповідач також зазначає, що суб`єктом адміністративної відповідальності правомірно визначено директора КП «Прилукитепловодопостачання» Гавриша А.А., оскільки відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру він є керівником та законним представником підприємства, а згідно зі Статутом здійснює управління його діяльністю, діє від імені підприємства без довіреності та відповідає за дотримання законності у його діяльності. Припис був адресований безпосередньо директору, який брав участь у перевірці та був обізнаний з його змістом, при цьому доказів покладення обов`язку виконання припису на іншу посадову особу не надано.
У зв`язку з викладеним відповідач вважає, що припис №018 від 19.11.2025 є чинним та обов`язковим до виконання актом, факт його невиконання підтверджується матеріалами перевірки, а постанова №004 від 19.01.2026 про притягнення до адміністративної відповідальності є законною та обґрунтованою.
Відповідно до частини першої статті 205КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
3. Процесуальні дії у справі.
Ухвалою Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 24 лютого 2026 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.
4. Фактичні обставини, встановлені судом.
19.01.2026 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області, розглянуто протокол №004 про адміністративне про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 . Згідно з цим протоколом під час проведення позапланової перевірки КП «Прилукитепловодопостачання», яка проводилась з 11:00 30.12.2025 до 11:00 12.01.2026 за адресою: вул. Садова, 104, м. Прилуки, та за результатами якої складено акт від 12.01.2026 №069, встановлено ухилення від своєчасного виконання припису №18 від 19.11.2025, який винесено за результатами позапланової перевірки за зверненням ОСОБА_2 (вх. №З-355 від 18.09.2025), проведеної за погодженням Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 22.10.2025 №15.1.2-6/27234. Припис був відправлений Підприємству 20.11.2025 рекомендованим листом №1403200082991 та отримано 24.11.2025. Термін виконання припису 30 днів, тобто до 24.12.2025. Станом на час перевірки припис не виконано, чим порушено вимоги ст.11, 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та постановив накласти на ОСОБА_1 штраф у розмірі 289 грн (а.с. 6, 7).
Наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області від 29.12.2025 доручено Управлінню захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області здійснити з 30.12.2025 по 12.01.2026 позапланову перевірку виконання КОМУНАЛЬНИМ ПІДПРИЄМСТВОМ «ПРИЛУКИТЕПЛОВОДОПОСТАЧАННЯ» ПРИЛУЦЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ за адресою: вул. Садова, буд. 104, м. Прилуки, Чернігівська область, припису від 19.11.2025 №18, виданого за результатами позапланового заходу державного контролю, проведеного з 30.10.2025 по 12.11.2025.
29.12.2025 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернігівській області складено направлення на проведення перевірки.
Під час проведення позапланової перевірки КП «Прилукитепловодопостачання», яка проводилась з 11:00 30.12.2025 до 11:00 12.01.2026 за адресою: вул. Садова, 104, м. Прилуки, за результатами якої складено акт від 12.01.2026 №069, надісланий КП «Прилукитепловодопостачання», 21.01.2026 (а.с. 8-10).
Приписом № 18 встановлено, що під час позапланової перевірки, проведеної Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернігівській області за зверненням споживача ОСОБА_2 у період з 30.10.2025 по 12.11.2025, встановлено, що у Договорі зазначено сайт http://www.teplovodo.com.ua, на якому має бути оприлюднений договір та зміни до нього, однак зазначений сайт не працює (помилка 404).Водночас на сайті підприємства https://www.teplowodo.com.ua розміщено неактивне посилання на договір. Пояснення підприємства щодо закриття сайту на підставі листа Чернігівської ОВА №01-01-35/2166 від 30.05.2022 не підтверджують необхідність повного закриття сайту, оскільки лист стосувався лише видалення інформації про місцезнаходження підприємства та його виробничі потужності. Зобов`язано усунути порушення вимог чинного законодавства, виявлені під час проведення позапланової перевірки.Виконати цей припис протягом 30 днів з моменту його отримання та письмово повідомити Головне управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області.У разі невиконання припису до будуть застосовані санкції відповідно до ч. 2 ст. 188-2 КУпАП (а.с. 11-13).
Згідно з листом №812 від 19.12.2025 повідомлено Головне управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області про те, що КП «Прилукитепловодопостачання» усунуто порушення вимог чинного законодавства, виявлені під час проведення позапланової перевірки та зазначені у відповідному приписі.
Зокрема, рахунок на оплату комунальної послуги приведено у відповідність до вимог чинного законодавства України. Крім того, плата за абонентське обслуговування при наданні послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення буде перезатверджена під час перегляду тарифів на зазначені послуги, орієнтовно у січні 2026 року (а.с. 14). 
Відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (код ЄДРПОУ 32863684) Гавриш Андрій Анатолійович є одноосібним керівником (директором) та законним представником КП «Прилукитепловодопостачання», який має право діяти від імені підприємства без довіреності. Розпорядженням Прилуцького міського голови від 09.11.2023 №122к строк дії контракту з ним продовжено до 15.11.2028, що підтверджує здійснення ним повноважень керівника у період проведення перевірки.
Згідно зі Статутом КП «Прилукитепловодопостачання» управління виробничо-господарською діяльністю підприємства здійснює директор, який діє від імені підприємства без доручення, представляє його інтереси, підписує документи та видає обов`язкові для виконання накази і розпорядження.
5. Застосовані норми права.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У відповідності до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Стаття 280 КУпАП встановлює, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з частиною першою статті 188-2 КУпАП невиконання посадовими особами, громадянами, які займаються підприємницькою діяльністю, законних вимог посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, про проведення перевірки діяльності по продажу товарів, виконанню робіт, наданню послуг громадянам-споживачам або про надання необхідних для цього матеріалів, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян..
За положеннями частини першої та другої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності.
Відповідно до статті 244-4 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства про захист прав громадян-споживачів (статті 155,155-2,частина друга статті 156,частини перша - четвертастатті 156-1, статті156-2,156-3,167- стосовно правопорушень під час реалізації продукції промисловими підприємствами громадянам-споживачам (крім правопорушень щодо лікарських засобів та порушень санітарних норм),стаття 168-1(крім правопорушень щодо лікарських засобів та порушень санітарних норм),стаття 168-2,стаття 170- стосовно правопорушень під час транспортування, зберігання і використання продукції, призначеної для реалізації громадянам-споживачам (крім правопорушень щодо лікарських засобів та порушень санітарних норм),стаття 188-2). 
Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, його заступники, а також інші уповноважені керівником посадові особи цього органу; керівник органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим у справах захисту прав споживачів та його заступники.
Положеннями частини другої статті 255 КУпАП визначено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-21 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 667 (далі за текстом Положення№ 667), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який реалізує державну політику, зокрема, у сфері здійснення державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.
Відповідно до підпункту 6 пункту 4 вищевказаного Положення № 667, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння): перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг; проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону; накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів; передає матеріали перевірок на дії осіб, що містять ознаки кримінального правопорушення, органам розслідування.
Пунктом 7 вказаного Положення № 667 передбачено, що Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Наказом Держпродспоживслужби від 24.02.2020 № 169 затверджено Положення про Головне управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області (далі Положення), за приписами підпункту 22 пункту 6 якого передбачено, що Головне управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області має право, зокрема, складати в установлених законом випадках протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення і приймати за результатами розгляду рішення про накладення штрафів та застосування інших санкцій, передбачених законом.
Головне управління очолює начальник, який призначається на посаду Головою Держпродспоживслужби відповідно до Закону України Про державну службу. Начальник Головного управління має заступників, які призначаються на посаду Головою Держпродспоживслужби відповідно до Закону України Про державну службу. Працівники Головного управління, на яких покладено виконання функцій державного нагляду (контролю), є за посадами державними інспекторами у відповідних сферах згідно із законом (пункт 9 Положення).
Згідно з пунктом 11 Положення начальник Головного управління: 1) здійснює керівництво діяльністю Головного управління, несе персональну відповідальність за організацію та результати його діяльності; 2) організовує та забезпечує виконання Головним управлінням Конституції та законів України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Президента України та Кабінету Міністрів України, доручень Прем`єр-міністра України, наказів міністерств, доручень Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, його першого заступника та заступників, наказів Держпродспоживслужби, доручень Голови Держпродспоживслужби та його заступників; 3) вносить Голові Держпродспоживслужби пропозиції щодо пріоритетів роботи Головного управління і шляхів виконання покладених на нього завдань, подає на затвердження плани роботи Головного управління (річні, піврічні); 4) звітує перед Головою Держпродспоживслужби щодо виконання покладених на Головне управління завдань та планів роботи; 5) здійснює добір кадрів до Головного управління; 6) організовує роботу з підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації працівників; 7) призначає на посади за погодженням з Головою Держпродспоживслужби керівників самостійних структурних підрозділів Головного управління та звільняє їх з посад; 8) призначає та звільняє з посад інших державних службовців та працівників Головного управління, керівників установ, що належать до сфери управління Держпродспоживслужби та розташовані на території Чернігівської області; 9) присвоює державним службовцям Головного управління ранги державних службовців, приймає рішення щодо заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників Головного управління (крім своїх заступників); 10) порушує перед Головою Держпродспоживслужби питання про присвоєння рангів державних службовців своїм заступникам, а також щодо заохочення та притягнення їх до відповідальності; 11) підписує накази Головного управління; 12) розподіляє обов`язки між своїми заступниками; 13) затверджує положення про структурні підрозділи Головного управління і посадові інструкції працівників; 14) затверджує штатні розписи та кошториси установ, що належать до сфери управління Держпродспоживслужби та розташовані на території Чернігівської області; 15) здійснює інші повноваження відповідно до законодавства. Начальник Головного управління підзвітний та підконтрольний головам місцевих державних адміністрацій з питань здійснення повноважень місцевих державних адміністрацій.
Таким чином, Положенням право розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення надано Головному управлінню Держпродспоживслужби в Чернігівській області (пункт 22), а не визначеній посадовій особі цього органу.
Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.
Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП України обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
Стаття 69 КАС України передбачає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.
Відповідно до положень статті 251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Статтею 248 КУпАП визначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.
За положеннями частини другої статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).
Отже, особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов`язана по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 КУпАП протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).
Частиною першою статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Порядок здійснення державного нагляду (контролю) визначається Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для здійснення позапланового заходу органом державного нагляду» (далі за текстом Закон України № 877-V).
За приписами статті 1 указаного Закону України державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом. Посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом. Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частини перша, дев`ята-одинадцята статті 4 Закону України № 877-V). 
Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для здійснення позапланового заходу органом державного нагляду» підставами для здійснення позапланових заходів є зокрема: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом. Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Положеннями частини першої – третьої, п`ятої статті 7 вищевказаного Закону України визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею. Відповідно до частини шостої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення позапланового заходу органом державного нагляду, за результатами здійснення планового або позапланового заходу, посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складання акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Отже, законодавством чітко врегульовано порядок проведення позапланової перевірки на підставі звернення як фізичної особи, так і колективного звернення про порушення їх прав, таку перевірку дозволяється проводити у відокремленому підрозділі за місцем діяльності такого відокремленого підрозділу, із пред`явленням його керівнику необхідного пакету документів для такої перевірки.
6. Висновки суду.
Оцінюючи правомірність прийняття відповідної постанови суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно зіст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Як встановлено статтею 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Згідно із ч. 2ст. 283 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.
Постанова про притягнення особи до адміністративної відповідальності є офіційним документом - рішенням суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, в якому, зокрема, має бути чітко зазначено опис обставин, установлених при розгляді справи і посилання на норму закону, яка передбачає відповідальність за це адміністративне правопорушення. Дотримання цих вимог має виключне значення для встановлення об`єктивної істини при оскарженні такої постанови в судовому порядку.
Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 12.05.2020 у справі № 513/899/16-а.
Оцінюючи правомірність прийняття оскаржуваної постанови, суд зазначає наступне.
З матеріалів справи встановлено, що позивач, ОСОБА_1 , отримав Припис №18 від 19.11.2025, який був надісланий рекомендованим листом та отриманий підприємством 24.11.2025, що зазначене підтверджується копією Припису №18 та поштовою квитанцією, доданими до справи. Термін виконання припису становив 30 днів, тобто до 24.12.2025.
Зі справи також вбачається, що підприємством було надано письмову відповідь про виконання припису листом від 19.12.2025 №812, що підтверджується копією листа №812 від 19.12.2025, доданою до матеріалів справи. Проте відповідач у постанові №004 від 19.01.2026 зазначив, що припис вважається невиконаним, при цьому факт надсилання письмової відповіді належним чином не враховано.
Крім того, копія протоколу про адміністративне правопорушення №004 від 12.01.2026 року була отримана підприємством лише 21.01.2026 (вхідний лист №73), тобто після винесення постанови 19.01.2026. Відсутність своєчасного повідомлення про розгляд справи порушила право позивача на участь у розгляді справи, надавати пояснення та подавати докази, що підтверджується копією протоколу №004 та вхідним листом №73.
Суд також враховує, що Припис №18 не містив чіткого переліку дій, які необхідно було вчинити для усунення порушень, що підтверджується змістом Припису №18 та листом №812 від 19.12.2025, доданими до справи. Так, за текстом припису в його описовій частині міститься опис порушень, які було виявлено, натомість резолютивна частина не містить вимоги усунути конкретні порушення, виявлені за результатами перевірки. 
Згідно з ч.ч. 7, 8 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Усі наведені факти свідчать про необґрунтованість та незаконність оскаржуваної постанови, прийнятої з порушенням матеріального та процесуального законодавства України.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, обов`язок доказування правомірності прийнятого рішення покладається на відповідача, що у цій справі не виконано.
Ст.280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.
Суд відзначає, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.
Елементами верховенства права є принцип рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці. Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями.
КУпАП закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.
На підставі викладеного, враховуючи, що підставами скасування оскаржуваної постанови у справі про адміністративне правопорушення є не доведення відповідачем належними та допустимими доказами факту скоєння позивачем адміністративного правопорушення, то з урахуванням встановлених КАС завдань адміністративного судочинства, суд дійшов висновку про необхідність задовольнити адміністративний позов шляхом скасування рішень суб`єкта владних повноважень і закриття справи про адміністративне правопорушення.
Враховуючи встановлені обставини, норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, тому постанову від 19.1.2026 року № 004 слід скасувати, а справу про адміністративне правопорушення закрити.
7. Судові витрати
З урахуванням статті 139КАСУкраїни та задоволення позову, судовий збір підлягає відшкодуванню з відповідача.
Водночас, позивач не заявляв окремої вимоги про стягнення судового збору з відповідача, у зв`язку з чим питання про його відшкодування судом не розглядається.
Керуючись статтями 2, 5, 48, 77, 243246, 250, 255, 286, 292 Кодексу адміністративного судочинства України, суд постановив:
УХВАЛИВ:
Позов керівника КП «Прилукитепловодопостачання» Прилуцької міської ради Чернігівської області ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області про визнання протиправними дій та скасування рішення -задовольнити.
Скасувати постанову про адміністративнеправопорушення від 19.1.2026 року № 004 про притягнення ОСОБА_1 адміністративної відповідальності зач. 2 ст.188-2 Кодексу України про адміністративні правопорушеннята накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 289 грн.
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною ч. 2 ст.188-2Кодексу України про адміністративні правопорушення- закрити.
Стягнути з Головного управління Держпродспоживчслужби в Чернігівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 665,60 грн. по сплаті судового збору.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його складення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 20.03.2026. 

Суддя          Дмитро ДАВИДЧУК