Справа № 466/7365/25
Провадження № 3/466/33/26
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2026 року м. Львів
Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Білінська Г.Б. розглянувши матеріали, що надійшли із Західного Офісу Держаудитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , гр. України, яка обіймає посаду директора Середньої загальноосвітньої школи № 99 міста Львова, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.164-14 КУпАП,-
в с т а н о в и в:
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №13/0137/2025пр від 05 серпня 2025 року, складеним головним державним аудитором відділу контролю у галузі промисловості, енергетики та фінансових послуг Західного офісу Держаудитслужби ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора Середньої загальноосвітньої школи № 99 міста Львова, допустила порушення вимог пункту 5, 6, 14 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт i послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, при проведенні СЗШ №99 закупівлі за ID: UA- 2024-10-30-002921-a, UA-2024-10-30-001472-a, UA-2024-10-30-002124-a, внаслідок укладення договорів, які передбачають оплату замовником товарів до/без проведення процедур закупівель визначених законом, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.6 ст.164-14 КУпАП.
ОСОБА_1 скерувала письмові пояснення, які надійшли до канцелярії суду 13.11.2025 (Вх. 34762/25-Вх), у яких зазначила, що потреба у закупівлі товарів для навчальних кабінетів підтверджується протоколом засідання методичної ради СЗШ № 99 від 10.10.2024 №2. Зазначений документ був належно оформлений, містив обґрунтування потреби в засобах навчання, меблях та обладнанні. Протокол затверджено в установленому порядку, відповідає вимогам постанови КМУ №796 від 05.07.2024. Разом з тим, чинним законодавством не визначено вичерпний перелік документів, які мають бути надані замовником як обґрунтування потреби у закупівлі товарів. Закон України «Про публічні закупівлі» не містить норм, які б визначали конкретний орган або посадову особу, відповідальну за формування потреби для ініціювання закупівель. Таким чином Закупівлі проводилися відповідно до пункту 10 Постанови КМУ № 1178 від 12.10.2022 із урахуванням особливосте під час воєнного стану. Очікувана вартість кожної з закупівель не перевищувала вартісного порогу, встановленого для проведення відкритих торгів. В Акті перевірки закупівель від 15.05.2025 №131305-21/31 недостовірно зазначено, що договори з постачальниками були укладені до моменту внесення змін до річного плану закупівель. Насправді, замовник діяв відповідно до вимог частини 1 статті 4 Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII, яка встановлює, що планування закупівель здійснюється шляхом формування та оприлюднення річного плану (зміни до нього). Зміни до річного плану закупівель були затверджені протоколами та оприлюднені у термін, як це передбачено зазначеною вище нормою.
Разом з тим, відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економіки України від 15.04.2020 № 708, предмет закупівлі товарів визначається за показником четвертої цифри основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник». Визначення предметів закупівлі саме у такий спосіб (окремо за кожним із зазначених кодів) є обґрунтованим, правомірним та відповідає практиці застосування законодавства у сфері публічних закупівель.
Визначення предмета закупівлі товарів за показником четвертої цифри ДК 021:2015. Саме за таким принципом і здійснювалась закупівля, застосувавши різні коди класифікатора, які мають відмінні четверті цифри, що відповідає вимогам пункту 3 розділу ІІ Порядку визначення предмета закупівлі (Наказ Мінекономіки №708) та пунктів 5, 6, 10, 14 Особливостей, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 №1178.
ОСОБА_1 зазначає, що у зв`язку з наведеним, діяла у повній відповідності до чинного законодавства та відповідно в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 164-14 КУпАП.
З урахуванням викладеного просить закрити провадження у справі за відсутності складу адміністративного правопорушення.
Дослідивши матеріали адміністративної справи у відповідності до положень статті 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, взявши до уваги доводи ОСОБА_1 суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.164-14 КУпАП, а її вину не доведено з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи протягом березня - травня 2025 року у середній загальноосвітній школі №99 міста Львова, відповідно до підпункту 1 пункту 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 N 631, Західним офісом Держаудитслужби було проведено перевірку закупівель, якою встановлено ряд порушень та недоліків, що відображені в акті ревізії від 15.05.2025 №131305-21/31. 
В ході даної перевірки головним державним аудитором відділу контролю у галузі промисловості, енергетики та фінансових послуг Західного офісу Держаудитслужби Пугач Наталією Степанівною здійснено перевірку закупівлі за ID: UA-2024-12-13-004509-a, UA-2024- I 1-04-013668-a, UA-2024-10-30-002921-a, UA-2024-10-30-001472-a, UA-2024-12-02-006932-a, UA-2024-12-03-003404-a, UA-2024-10-30-002124-a, ID річного плану: UA-P- 2024-12-17-029065-a, UA-2024-11-27-014511-a, ID річного плану: UA-P-2024-11-29-018293-a, UA-2024-11-27-017148-a, UA-2024-11-29-007215-a, UA-2024-12-02-004776-a, UA-2024-12-02-006018-a. За результатом перевірки даної процедури встановлено, що уповноваженою собою Замовника, директором школи ОСОБА_1 було укладено договори, з порушенням вимог частини 5,6,14 Особливостей №1178.
В вину ОСОБА_1 ставиться порушення законодавства про закупівлі, а саме: Укладення договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених законом, за що передбачена відповідальність ч. 6 ст. 164-14 КУпАП.
Об`єктом правопорушень, передбачених ст. 164-14 КУпАП є суспільні відносини в сфері закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти. Сторонами у цих правовідносинах виступають державний замовник, що діє від імені держави, та суб`єкт господарювання виконавець державного замовлення, який може бути будь-якої форми власності.
Об`єктивна сторона правопорушень, передбачених ст. 164-14 КУпАП полягає у порушенні законодавства про здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти.
Суб`єктивну сторону цього правопорушення становить наявність вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Суб`єктом правопорушення може бути лише посадова особа.
З аналізу статей 2, 9, 11 КУпАП, підставою для визнання особи винною в адміністративному правопорушенні є встановлення у вчиненому нею діянні всіх ознак складу такого правопорушення, в тому числі ознак суб`єктивної та об`єктивної сторони складу правопорушення.
Усі вказані елементи складу адміністративного правопорушення є неподільним цілим. Наявність цих елементів обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння, як адміністративного проступку. Якщо хоча б один з них відсутній вказане діяння не є правопорушенням.
Диспозиція сформульована в ч. 6 ст.164-14КУпАП є бланкетною, тобто такою, що не називаючи конкретних ознак правопорушення або називаючи лише їх частину, відсилає для встановлення змісту ознак правопорушення до інших нормативних актів, які не є законами про адміністративну відповідальність.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад врегульовано Законом України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року за № 922-VIII.
Відповідно до норм частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 25.12.2015 N922-VIIІ «Про публічні закупівлі» (далі Закон) на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз. 
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 91178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування. 
За нормою пункту 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом. 
У Протоколі №13/0137/2025пр про адміністративне правопорушення та Акті перевірки закупівель від 15.05.2025 №131305-21/31 аудиторською службою зазначалось про неправильне визначення окремих предметів закупівлі та недотримання вимог пункту 3 розділу ІІ Порядку, затвердженого наказом Мінекономіки №708, а також пунктів 5, 6, 10 та 14 Особливостей, затверджених постановою КМУ №1178, зокрема в частині ймовірного штучного поділу предмета закупівлі з метою уникнення застосування процедур відкритих торгів.
Однак, відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економіки України від 15.04.2020 № 708 (далі — Наказ № 708), предмет закупівлі товарів визначається за показником четвертої цифри основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник» .
Як вбачається матеріалів справи, усі товари, що були закуплені, мають різні коди за показниками четверті цифри у класифікаторі. Таким чином, кожен із зазначених предметів закупівлі відноситься до окремої категорії товарів за ДК 021:2015, що відповідає вимогам Наказу № 708 щодо визначення предмета закупівлі за показником четвертої цифри класифікатора.
Відповідно твердження викладене у Протоколі №13/0137/2025пр про адміністративне правопорушення та Акті перевірки закупівель від 15.05.2025 №131305-21/31 щодо невідповідності кодів ДК 021:2015 ДАСУ є хибним, оскільки застосування положення з наказу Міністерства освіти і науки України від 29.04.2020 № 574 «Про затвердження Типового переліку засобів навчання та обладнання для навчальних кабінетів і STEM-лабораторій» є помилковим. Зазначений наказ не є актом прямої дії у сфері публічних закупівель і має виключно методичний характер та призначений для формування освітнього середовища в межах реалізації Державного стандарту базової середньої освіти, а не для класифікації предметів закупівлі.
При цьому, цей наказ не є нормативно-правовим актом, який регулює процедури публічних закупівель, і, відповідно, не може бути використаний як підстава для об`єднання різних предметів закупівлі в одну процедуру, особливо коли класифікація за ДК 021:2015 вказує на відмінні категорії товарів.
Також твердження, що в діях ОСОБА_1 наявні порушення, пов`язані з недотриманням: пункту 3 розділу ІІ Порядку визначення предмета закупівлі (Наказ Мінекономіки №708), пунктів 5, 6, 10, 14 Особливостей, затверджених постановою КМУ від 12.10.2022 №1178 та що закупівлі за ідентифікаторами UA-2024-10-30-001472-a, UA-2024-10-30-002124-a, UA-2024-10-30-002921-a, а та мають ознаки штучного поділу предмета закупівлі з метою уникнення відкритих торгів не підтвердились, враховуючи наступне:
Пункт 3 розділу ІІ Наказу №708 передбачає визначення предмета закупівлі товарів за показником четвертої цифри ДК 021:2015. З наявних матеріалів справи вбачається, що замовник саме за таким принципом у здійснював закупівлю, застосувавши різні коди класифікатора, які мають відмінні четверті цифри. Кожен з цих кодів охоплює окрему категорію товарів, з різним функціональним призначенням і технічними характеристиками. Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 1 Закону № 922 та пункту 3 розділу ІІ Наказу № 708, замовник зобов`язаний визначати окремі предмети закупівлі за показником четвертої цифри класифікатора ДК 021:2015 і не має права їх об`єднувати всупереч цій нормі.
Зазначене вище повністю виключає наявність ознак штучного поділу предмета закупівлі, оскільки класифікація базується на чинному нормативному акті — Наказі №708, а не на довільному тлумаченні чи навмисному дробленні.
При цьому вимоги підпункту 5 пункту 21 Постанови КМУ №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» передбачають, що Договір про закупівлю є нікчемним у разі: коли назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником. Таким чином, недотримання положень Наказу №708 тягнуло настання негативних наслідків для Замовника.
Щодо пунктів 5, 6, 10, 14 Особливостей (Постанова КМУ №1178) варто зазначити наступне:
Усі зміни до річного плану були оприлюднені в термін, що визначений у статті 4 Закону України «Про публічні закупівлі», що підтверджено даними ЕСЗ та протоколами уповноваженої особи. Необхідні договори були укладені з дотриманням законодавчих вимог. Саме це виключає наявність порушень
Як було зазначено вище, розподіл здійснених закупівель ґрунтується на відмінності предметів закупівлі згідно з класифікатором, а не штучно створеній подібності предметів закупівлі. Саме це виключає наявність ознак уникнення процедур та штучного поділу. 
У замовника не виникало необхідності використання відкритих торгів або електронного каталогу для товарів вартістю, оскільки жодна з трьох закупівель не перевищувала зазначеного порогу (від 100 тис. грн.). Замовник має право здійснювати закупівлі без використання ЕСЗ у межах допорогових закупівель — вказані закупівлі за вартістю не перевищують порогові межі, тому правомірно застосовано відповідний спрощений підхід.
Враховуючи вищенаведене, викладені в протоколі та акті перевірки твердження не підтверджують факту штучного поділу предмета закупівлі. Замовник діяв у межах, визначених Законом №922, Наказом №708 та Особливостями, затвердженими постановою КМУ №1178, а застосовані коди класифікатора відповідають вимогам чинного законодавства та принципам об`єктивної класифікації.
Наведене свідчить про відсутність в матеріалах справи належних, достатніх та допустимих доказів, які б поза розумним сумнівом вказували на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 164-14 КУпАП.
Як випливає із змісту статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови.
Відповідно до ст.251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. 
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
У відповідності до статті 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративні відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості.
Принцип презумпції невинуватості відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з урахуванням практики її застосування Європейським судом з прав людини поширюється також на справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності з огляду на суворість застосованої до неї санкції (рішення у справах «Lutz v. Germany», § 182; «Schmautzer v. Austria»; «Malige v. France» «Езтюрк проти Німеччини» (Ozturk v. Germany), від 21 лютого 1984 року, пп. 52-54, Series A № 73; «Лауко проти Словаччини» (Lauko v. Slovakia), 2 вересня 1998 року, пп. 56-59, Reports of Judgments and Decisions 1998-VI; ухвала щодо прийнятності у справі «Рибка проти України» (Rybka v. Ukraine), заява № 10544/03, від 17 листопада 2009 року).
Відповідно до статті 62 Конституції України, вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Винуватість особи в учиненні адміністративного правопорушення має бути безумовно доведена достатніми доказами, які установлюють об`єктивну істину у справі.
Таким чином, суд не має достатніх підстав для визнання, поза розумним сумнівом, винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст. 164-14 КУпАП.
Отже, протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за ч. 6 ст. 164-4 КУпАП, не може бути підставою для притягнення її до адміністративної відповідальності, оскільки фактичні обставини, викладені у протоколі, не підтверджуються сукупністю доказів, а отже, протокол не відповідає вимозі щодо його достовірності.
Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, прийшов до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 164-14 КУпАП.
З огляду на викладене, провадження по справі про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 164-14 КУпАП. 
У зв`язку із закриттям провадження у справі, судовий збір з ОСОБА_1 не стягується.
Керуючись ст. 7, 245, 247, 251, 256, 268, 280, 283-285 КУпАП, суд,-
п о с т а н о в и в:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.6 ст.164-14 КУпАП, щодо ОСОБА_1 - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.
На постанову може бути подана апеляційна скарга протягом десяти днів з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Львова.
Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.
Суддя	  	Г.  Б.  Білінська