Єдиний унікальний номер 728/1871/25 
Номер провадження 2/728/19/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
(повне)

03 березня 2026 року місто Бахмач

Бахмацький районний суд у складі
головуючого судді – Сороколіта Є.М.,

за участі:
секретаря судового засідання – Кирути Л.І.,

а також
позивача – не з`явилася,
відповідача – не з`явився,
третя особа без самостійних вимог – не з`явилася,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Бахмачі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Бахмацької державної нотаріальної контори Чернігівської області (вул. Героїв України, буд. 36, м. Бахмач, Ніжинського району, Чернігівської області, 16500, код ЄДРПОУ 02901552), третя особа без самостійних вимог – ОСОБА_2 (зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає – АДРЕСА_3 ), про визнання протиправною постанови, негайно після закінчення судового розгляду ухвалив рішення про таке.

І. Рух справи.
1. Ухвалою Бахмацького районного суду (далі також – Суд) від 24.07.2025 № 728/1871/25 відкрито провадження у справі та прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін позовну заяву ОСОБА_1 (далі також – Позивач), до Бахмацької державної нотаріальної контори Чернігівської області (далі також – Відповідач), за змістом якого Позивач просить визнати протиправною постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 728, винесену 06.06.2024 Бахмацькою державною нотаріальною конторою Чернігівської області, а саме – про відмову у внесенні змін до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.12.2016 щодо виключення ОСОБА_3 з числа спадкоємців ОСОБА_4 . Призначено проведення судового засідання з розгляду справи по суті.
2. Ухвалою Суду від 10.09.2025 № 728/1871/25 здійснено перехід з розгляду справи в порядку спрощеного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
3. Ухвалою Суду від 24.09.2025 № 728/1871/25 до участі у справі залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні Відповідача – ОСОБА_3 (далі також – Третя особа) та відкладено проведення підготовчого засідання.
4. Ухвалою Суду від 22.10.2025 № 728/1871/25 відкладено вирішення питання за клопотанням Позивача про залучення до участі у справі правонаступника третьої особи без самостійних вимог, витребувано з Державного нотаріального архіву Чернігівської області інформацію та документи щодо спадкового майна ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , витребувано з Бахмацької державної нотаріальної контори інформацію та документи щодо заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також витребувано з Бахмацького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Ніжинському районі Чернігівської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції копію актового запису про смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також вирішено питання про відкладення проведення підготовчого засідання.
5. Ухвалою Суду від 11.11.2025 № 728/1871/25 задоволено клопотання Позивача про залучення до участі у справі правонаступника третьої особи без самостійних вимог, та залучено до участі у цій справі в якості правонаступника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні Відповідача – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає – АДРЕСА_3 , а також вирішено питання про відкладення проведення підготовчого засідання.
6. Ухвалою Суду від 17.12.2025 № 728/1871/25 продовжено строк проведення підготовчого провадження у цій справі на тридцять днів, витребувано з Бахмацької державної нотаріальної контори спадкову справу, заведену після смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та кола спадкоємців померлої та відкладено проведення підготовчого засідання.
7. Ухвалою Суду від 27.01.2026 № 728/1871/25 підготовче провадження було закрито, справу призначено до розгляду по суті у судовому засіданні.
8. У судове засідання з розгляду справи по суті учасники справи не з`явилися, явку уповноважених представників не забезпечили у зв`язку з чим, зважаючи на вимоги частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі також – ЦПК України), Суд доходить висновку, що таке судове засідання слід проводити без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу у зв`язку з неявкою у нього всіх учасників справи.
9. Також у порядку частини шостої статті 259 ЦПК України, проголосивши вступну та резолютивну частини рішення, Суд відклав складання повного рішення на строк не більш як десять днів з дня закінчення розгляду справи, а саме – до 16.03.2026.

ІІ. Позиції учасників справи.
10. За змістом позовної заяви Позивач вказує, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її матері, ОСОБА_4 , відкрилася спадщина, спадкоємцями за якою у рівних частинах є Позивач, її сестра, ОСОБА_5 , та Відповідач, ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
11. Зазначає, що згідно з рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 01.08.2003 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було розірвано, про що 12.07.2004 видано відповідне свідоцтво про розірвання шлюбу, а у книзі реєстрації актів цивільного стану зроблено відповідний запис № 110.
12. Однак у подальшому ухвалою Апеляційного суду Чернігівської області від 14.08.2007 рішення суду про розірвання шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було скасоване, а провадження у справі закрите на підставі відповідних положень процесуального законодавства у зв`язку зі смертю суб`єкта правовідносин, які не допускають правонаступництва.
13. Також постановою Бахмацького районного суду Чернігівської області від 09.01.2008 було анульовано первинний запис цивільного стану про розірвання шлюбу від 12.07.2004 № 110, складений відділом РАЦС Бахмацького районного управління юстиції.
14. Наголошувала, що на момент смерті ОСОБА_4 відповідне рішення суду про розірвання шлюбу між нею та ОСОБА_3 було чинним, отже останній не може спадкувати за померлою як її законний чоловік.
15. На переконання Позивача, ОСОБА_3 можна вважати чоловіком померлої ОСОБА_4 лише з 10.04.2009, тобто з моменту анулювання актового запису про розірвання шлюбу, а оскільки право на спадщину виникло з моменту смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , то ОСОБА_3 не міг його набути ні 13.04.2007, ні 04.07.2008, коли подав відповідну заяву до державної нотаріальної контори.
16. Більш того, вказувала, що заява ОСОБА_3 про прийняття спадщини від 04.07.2008 – це заява сторонньої особи, оскільки її підписано ОСОБА_6 .
17. З урахуванням зазначеного вище Позивач звернулася до державного нотаріуса Бахмацької державної нотаріальної контори із заявою про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.12.2016, а саме – про виключення ОСОБА_3 з числа спадкоємців майна ОСОБА_4 , однак 06.06.2024 державний нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.
18. На переконання Позивача така відмова не ґрунтується на положеннях законодавства і має бути визнана протиправною.
19. Як на правову підставу свої вимог посилається на положення статей 1220, 1223 Цивільного кодексу України (далі також – ЦК України) за змістом яких спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, а право на спадкування виникає у день відкриття спадщини та статтю 50 Закону України “Про нотаріат” від 02.09.1993 № 3425-ХІІ (далі також – Закон № 3425-ХІІ) згідно з якою нотаріальна дія або відмова у її вчиненні оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії.
20. Щодо позиції Відповідача, то Суд враховує, що остання відзив на позов не подала, правом надати Суду пояснення та докази не скористалася.
21. Щодо позиції третьої особи,без самостійних вимог, то Суд враховує, що остання пояснення не подала, правом надати Суду докази не скористалася.

ІІІ. Фактичні обставини встановлені Судом та докази на їх підтвердження.
22. У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією актового запису про смерть від 17.04.2007 № 98 (а.с. 95).
23. Згідно з копією рішенням Бахмацького районного суду Чернігівської області від 01.08.2003 шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було розірвано, однак згадане рішення суду було скасоване, що підтверджується копією ухвали Апеляційного суду Чернігівської області від 14.08.2007, провадження у справі закрито (а.с. 15, 68).
24. Згідно з відомостями копії свідоцтва від 12.07.2004 серії НОМЕР_2 шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було розірвано, про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Бахмацького районного управління юстиції Чернігівської області 12.07.2004 зроблено відповідний запис № 110 у книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу (а.с. 109, 150).
25. Листом від 11.04.2009 відділ реєстрації актів цивільного стану Бахмацького районного управління юстиції повідомив про анулювання 10.04.2009 на підставі постанови Бахмацького районного суду Чернігівської області актового запису № 110 про розірвання шлюбу ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , складеного 12.07.2004 відділом реєстрації актів цивільного стану Бахмацького районного управління юстиції (а.с. 11).
26. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.10.2021 постанову Бахмацького районного суду Чернігівської області від 09.01.2008 скасовано, провадження у справі №2-а-10-2008 за позовом ОСОБА_3 до Бахмацького районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про зобов`язання вчинити дії – закрито у зв`язку з відсутністю публічно-правового спору і наявністю спору цивільного (а.с. 9).
27. Копією спадкової справи підтверджується, що спадкоємцями майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 є дочка ОСОБА_1 , дочка ОСОБА_5 та чоловік ОСОБА_3 , які прийняли спадщину по 1/3 частці житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_4 , по 1/3 частці земельної ділянки з кадастровим номером 7420380500:03:000:0997, розміром 3,3604 га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Бахмацької сільської ради та належала померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 750347 і по 1/3 частці земельної ділянки з кадастровим номером 7420380500:03:000:0250, розміром 0,4344 га, наданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Бахмацької сільської ради та належала померлій на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 750347 (а.с. 67, 134-184).
28. Позивачем 04.06.2024 до Бахмацької державної нотаріальної контори Чернігівської області подано заяву, за змістом якої остання просила внести зміни до свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.12.2016, а саме виключити ОСОБА_3 з числа спадкоємців ОСОБА_4 (а.с. 193).
29. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 06.06.2024 державним нотаріусом Бахмацької державної нотаріальної контори Чернігівської області Кухтою Т.О. відмовлено спадкоємцям ОСОБА_1 та ОСОБА_5 у внесенні змін до свідоцтва про право на спадщину за законом виданих державним нотаріусом Бахмацької районної державної нотаріальної контори від 07.12.2016 за № 2-1026, № 2-1027, № 2-1028, № 2-1029, № 2-1030 та № 2-1031 за відсутності відповідних підстав визначених положеннями статті 1300 ЦК України (а.с. 8).

ІV. Оцінка Суду та релевантне законодавство.
30. Перш за все Суд наголошує, що розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
31. За змістом частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
32. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
33. Суд звертає увагу, що обов`язок доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування спеціальні правила, якими суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати Суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою (постанова Верховного Суду від 22 квітня 2021 року у справі № 904/1017/20).
34. Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на необхідності застосування передбачених процесуальним законом стандартів доказування та зазначала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 81 постанови Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19; пункт 9.58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2021 року у справі № 904/2104/19, провадження № 12-57гс21).
35. Окрім того, Суд нагадує, що на сьогодні у праві існують три основні стандарти доказування: «баланс імовірностей» (balance of probabilities) або «перевага доказів» (preponderance of the evidence); «наявність чітких та переконливих доказів» (clear and convincing evidence) і «поза розумним сумнівом» (beyond reasonable doubt).
36. Європейський суд з прав людини (далі також – ЄСПЛ) у рішенні Джей.Кей. та інші проти Швеції (J.K. AND OTHERS v. SWEDEN) наголошує, що стандарт «балансу ймовірностей» притаманний саме цивільним справам.
37. Також цей стандарт доказування згадується ЄСПЛ у справі Бендерський проти України (BENDERSKIY v. UKRAINE) і полягає у тому, що для Суду, аби визнати певну подію такою, яка відбулася, достатньо дійти висновку про те, що з урахування усіх доказів вірогідність існування такої події є більшою за не існування.
38. Суд нагадує, що за змістом положень статті 17 Закону України “Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини” від 23.02.2006 № 3477-ІV він застосовує при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
39. Зокрема, Суд враховує, що держави-учасниці мають організувати правові системи таким чином, щоб їх суди могли гарантувати право кожного на отримання остаточного рішення у справах, що стосуються цивільних прав і обов`язків упродовж відповідного терміну (Scordino v. Italy (Скордіно проти Італії) (№ 1) [ВП], § 183, і Surmeli v. Germany (Сюрмелі проти Німеччини) [ВП], § 129).
40. Так, пунктом 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини (далі також – Конвенція), ратифікованої Законом України “Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції” від 17.07.1997 № 475/97-ВР передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
41. При цьому право на справедливий суд слід розглядати у більш широкому контексті верховенства права.
42. Одним з основоположних положень верховенства права є принцип юридичної визначеності (Okyay and others v. Turkey (Окяяй та інші проти Туреччини), § 73), що, inter alia, вимагає не оскаржувати остаточне рішення суду (Brumarescu v. Romania (Брумареску проти Румунії) [ВП], § 61; Agrokompleks v. Ukraine (Агрокомплекс проти України), § 148).
43. Оцінюючи фактичні обставини цієї справи, з урахуванням вищевикладених підходів, Суд відмічає, що за правилами статті 1300 ЦК України внесення змін до свідоцтва про право на спадщину здійснюється за місцем відкриття спадщини:
- за згодою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину;
- на вимогу одного із спадкоємців за рішенням суду.
44. Водночас у матеріалах цієї справи відсутні докази того, що всі спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 досягли згоди стосовно необхідності внесення змін до виданих свідоцтв про право на спадщину або ж, що існує відповідне рішення суду, яким були б задоволені вимоги когось зі спадкоємців про зобов`язання внести зміни до таких свідоцтв.
45. Більш того, Суд вважає за необхідне звернути увагу, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).
46. Згідно зі статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
47. Частиною першою, другою статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.
48. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (стаття 1222 ЦК України).
49. Відповідно до частини третьої статті 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
50. При цьому, у випадку застосування правил спадкування за законом, то у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України).
51. У цьому контексті важливо відмітити, що порядок і умови припинення шлюбу у спірний період з 2003 року по 2016 рік визначалися положеннями Кодексу про шлюб та сім`ю України – до 01.01.2004, а після згаданої дати – Сімейним кодексом України (далі також – СК України).
52. Не зважаючи на суттєві відмінності у правовому регулюванні деяких з інститутів сімейного права, згадані нормативно правові акти вцілому узгоджуються в тому, що шлюб не може бути одночасно припиненим з різних підстав, зокрема, у наслідок його розірвання та смерті одного з подружжя.
53. Повертаючись до фактичних обставин цієї справи, Суд доходить висновку, що з урахуванням ухвали Апеляційного суду Чернігівської області від 14.08.2007, якою було скасовано рішення Бахмацького районного суду Чернігівської області від 01.08.2003 про розірвання шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , їх шлюб припинився саме 13.04.2007 на підставі частини першої статті 104 СК України, тобто внаслідок смерті ОСОБА_4 .
54. Відповідно, на момент смерті ОСОБА_4 ОСОБА_3 вважався законним чоловіком останньої і тим з подружжя, хто пережив іншого, а отже, набув права спадкування за померлою.
55. Також Судом відхиляються доводи Позивача щодо подання заяви про прийняття спадщини від 04.07.2008 іншою особою, а не ОСОБА_3 , оскільки особу останнього було встановлено за паспортом громадянина України серії НОМЕР_3 , виданого 28.12.1996 Бахмацьким РВ УМВС України в Чернігівській області на ім`я ОСОБА_3 .
56. А зазначення поряд з графою “Підпис:” літер та знаків “ ОСОБА_6 ” з урахуванням положень частини другої статті 10 Конституції України про вільний розвиток, використання і захист російської, інших мов національних меншин України, саме по собі не може свідчити про подання заяви про заяви про прийняття спадщини від 04.07.2008 іншою особою, а не ОСОБА_3 .
57. З урахуванням зазначеного вище, оцінивши надані учасниками справи докази як кожен окремо на предмет належності, допустимості, достатності і достовірності, а також у їх взаємозв`язку, Суд приходить до висновку щодо можливості відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

V. Розподіл судових витрат.
58. Згідно з частиною першою статті 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
59. Також згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України розподіл судових витрат здійснюється пропорційно задоволених позовних вимог.
60. Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 2, 5, 10-13, 18, 247, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України Суд, –
У Х В А Л И В:
1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Бахмацької державної нотаріальної контори Чернігівської області, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача – ОСОБА_2 , про визнання протиправною постанови – відмовити.
2. Судові витрати залишити за Позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки, передбачені Главою 1 Розділу V Цивільного процесуального кодексу України, а саме шляхом подачі апеляційної скарги до Чернігівського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня проголошення цього рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження – якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: Бахмацька державна нотаріальна контора Чернігівської області адреса місцезнаходження: вул. Героїв України, буд. 36, м. Бахмач, Ніжинського району, Чернігівської області, 16500, код ЄДРПОУ 02901552.

Третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації місця проживання: АДРЕСА_2 , адреса фактичного проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Повне рішення суду складене 16.03.2026.

Суддя Є.М. Сороколіт