УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №279/380/25 Головуючий у 1-й інст. Івашкевич О. Г. 
Категорія 44 Доповідач Талько О. Б. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2026 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді: Талько О.Б., 
суддів: Коломієць О.С., Григорусь Н.Й.,
за участю секретаря Антоневської В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 279/380/25 за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку “Базарна 20” про відшкодування завданих збитків, за апеляційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку “Базарна 20” на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 20 березня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Івашкевич О. Г.,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2025 року позивачка звернулася до суду з позовом, в якому зазначила, що є власницею квартири АДРЕСА_1 . 
Співвласниками багатоквартирного будинку 22.11.2023 року було створено Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20", яке стало управителем даного будинку.
16.11.2024 року розпочалося залиття квартир, розташованих вздовж каналізаційного стоку вказаного будинку, про що одразу було сповіщено всіх мешканців будинку, в тому числі, і голову ОСББ, за допомогою засобів електронного обміну повідомленнями (чат співвласників в мобільному додатку «Viber»).
Наступного дня – 17.11.2024 року, до голови правління ОСББ Острадчук Є.Ю. звернулася мешканка кв. АДРЕСА_2 , яка повідомила про забиття каналізаційної системи. Даний факт підтверджується актом голови правління ОСББ Острадчук Є.Ю. від 20.11.2024 року.
Позивачка вказує, що в період часу з 16.11.2024 року до 20.11.2024 року вона не перебувала у своїй квартирі та знаходилася за місцем ведення свого приватного садівництва. Повернувшись до квартири близько 17:00 год. 20.11.2024 року, виявила значні ознаки залиття власної квартири, які на момент повернення продовжувалися, а саме: виявлено пошкодження меблів кухні; пошкодження електромережі кухонної кімнати та вітальні; відшарування гіпсового покриття стелі коридору кухні, вітальні; пошкодження водою меблів та килимів вітальні; пошкодження, викликані коротким замиканням газового котла та холодильника, а також значна присутність вологи у всій квартирі. 
Зазначила, що одразу звернулася до голови правління ОСББ Острадчук Є.Ю. Проте жодних заходів, спрямованих на усунення аварії, нею вчинено не було. При спробі зупинити подачу води до будинку було виявлено несправність крану труби в підвалі будинку, у зв`язку з чим зупинка подачі води була не можлива. Дані факти було зафіксовано актом від 20.11.2024 року.
З метою фіксації цієї події, її донька - ОСОБА_2 , звернулася до національної поліції. Після прибуття слідчо - оперативної групи поліцією було зафіксовано зазначену подію та відібрано пояснення.
21.11.2024 року до будинку прибув сантехнічний спеціаліст, яким було усунуто забиття каналізації будинку.
У акті від 20.11.2024 року, складеному комісією за участю голови правління ОСББ, причиною аварії було зазначено: затоплення (забиття) каналізаційного стоку, про що було повідомлено в чаті всіх мешканців будинку ще 16.11.2024 року.
Також позивачка вказує, що з метою визначення розміру завданого збитку внаслідок залиття квартири та вартості відновлювальних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень, вона звернулася до сертифікованого суб`єкта оціночної діяльності - оцінювача ОСОБА_3 , який видав довідку про вартість пошкоджень майна, завданих внаслідок залиття квартири.
За результатами робіт з визначення вартості збитків від пошкодження встановлено, що вартість пошкоджень майна від потрапляння вологи в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , станом на 16.12.2024 року, складає 190000 грн.
Таким чином, просила суд стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20" матеріальні збитки, спричинені залиттям квартири, в розмірі 190000 грн., та понесені судові витрати в розмірі 1900 грн.
Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 20 березня 2025 року позов задоволено.
Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Базарна 20" на користь ОСОБА_1 190000 грн на відшкодування завданих збитків внаслідок залиття квартири стічними водами , а також понесені судові витрати у розмірі 1900,00 грн.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.
Зокрема, зазначає, що ОСББ не є балансоутримувачем будинку, не є суб`єктом підприємницької діяльності, не є власником будинку і земельної ділянки, на якій знаходиться будинок. ОСББ «Базарна 20» не є виробником та/або виконавцем житлово-комунальних послуг, визначених відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги», оскільки не надає і не виробляє таких послуг, а отже, і не формує ціни чи тарифи на послуги, які підлягали встановленню (затвердженню) органами місцевого самоврядування. Тому жодних тарифів чи плати за послуги не встановлюється. Вказане підтверджується також постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в своїй постанові від 14.07.2020 року у справі № 466/8748/16-ц. 
Всі співвласники разом складаються коштами у вигляді внесків і разом ними ж розпоряджаються. Тобто, між окремим власником і ОСББ в цілому зовсім інша природа відносин (статутна), аніж природа відносин між співвласником і управителем (договірна).
Таким чином, межі відповідальності ОСББ і співвласника визначаються наступним чином: всі комунікації, мережі, сантехнічне обладнання, що знаходиться в квартирі, - відповідальність власника, що поза межами квартири - відповідальність ОСББ.
Вважає, що наданий позивачкою акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21.11.2024 року, не відповідає вимогам, викладеним в Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, тому вважає, що він не може бути належним та допустимим доказом спричинення відповідачем майнової шкоди позивачці з огляду на наступне.
Також вказаний акт не відповідає дійсним обставинам справи. Залиття фактично трапилось на трубі водовідведення, не каналізації, не на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання).
З 01.05.2014 року квартира АДРЕСА_1 взагалі відключена від системи центрального опалення КП «Теплозабезпечення» Коростенської міської ради.
Отже, акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 21.11.2024 року не відповідає дійсності та є невірним.
Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 21 травня 2025 року відкрито апеляційне провадження у даній справі та ухвалою від 28 травня 2025 року призначено справу до розгляду на 10 год. 30 хв. 26 серпня 2025 року.
19 серпня 2025 року на електронну адресу Житомирського апеляційного суду від сторін надійшла заява про затвердження мирової угоди. До вказаної заяви долучено примірник мирової угоди від 23 червня 2025 року, який містить підписи ОСОБА_1 та представника ОСББ « Базарна 20» Острадчук Є.Ю.
Умовами цієї угоди передбачено, що з метою врегулювання спору відповідачем буде проведено відшкодування збитків на користь позивачки у такому порядку: до 30 червня 2025 року – перераховується сума сплаченого судового збору у розмірі 1900 грн. ( пункт 2 угоди).
У пункті 3 мирової угоди зазначено, що у зв`язку з визначенням умов та порядку погашення заборгованості згідно з пунктом 2 цієї мирової угоди, позивач відмовляється від позовних вимог про стягнення з ОСББ « Базарна 20» суми збитків з у розмірі 190000 грн.
Щодо можливості затвердження судом вказаної мирової угоди слід зазначити наступне.
Так, згідно з частиною сьомою статті 49 ЦПК України сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.
Мета, зміст, порядок укладення сторонами мирової угоди та її затвердження судом визначені у статті 207 ЦПК України.
Відповідно до положень частин першої-четвертої статті 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.
Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.
До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.
Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.
Частиною п`ятою статті 207 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо: умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є не виконуваними; або одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.
Виходячи зі змісту статті 207 ЦПК України, обов`язковою умовою затвердження судом мирової угоди є її відповідність вимогам закону і відсутність порушення прав чи законних інтересів третіх осіб. Йдеться про дотримання як вимог, передбачених процесуальних законодавством, так і вимог, які випливають з цивільного законодавства.
Відповідність змісту мирової угоди вимогам матеріального закону передбачає, зокрема, аналіз об`єкта мирової угоди.
Затвердженням мирової угоди суд засвідчує відповідність умов цієї угоди вимогам закону та дотримання балансу законних прав та інтересів сторін, дотримання вимог (принципу) справедливості судового рішення у спосіб, визначений в умовах мирової угоди.
Цивільним процесуальним законом покладено на суд обов`язок під час визнання мирової угоди перевірити, чи не суперечать умови мирової угоди закону, чи не порушують такі умови права, свободи та інтереси інших осіб, чи не суперечать дії законного представника однієї із сторін мирової угоди інтересам особи, яку він представляє, чи мають представники сторін відповідні повноваження на укладення мирової угоди та роз`яснити сторонам наслідки визнання мирової угоди.
Умови мирової угоди мають бути викладені чітко та недвозначно з тим, щоб не виникало неясності й спорів з приводу її змісту під час виконання. Суд не затверджує мирову угоду, якщо вона не відповідає закону, або за своїм змістом вона є такою, що не може бути виконана у відповідності з її умовами, або якщо така угода остаточно не вирішує спору чи може призвести до виникнення нового спору.
Таким чином, вирішуючи питання про затвердження мирової угоди, суд має врахувати, що умови мирової угоди не можуть суперечити закону, а також брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із таким затвердженням.
Метою мирової угоди є врегулювання спору між сторонами, а її умови можуть стосуватися лише прав та обов`язків сторін і предмета спору, тобто матеріально-правової вимоги позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Не може визнаватися судом мирова угода, умови якої не пов`язані зі спірними правовідносинами.
Укладена в цивільному процесі мирова угода породжує права та обов`язки для осіб не тільки процесуальні, а й матеріальні. Тому мирова угода має матеріальний зміст, укладається сторонами, затверджується судом відповідно до вимог цивільного процесуального права, з урахуванням норм матеріального цивільного права.
Мирова угода є різновидом зобов`язання, яке виникає на підставі договору, укладеного за взаємною згодою сторін у письмовій формі та затвердженого судовим рішенням (ухвалою).
Суд не затверджує мирову угоду, якщо вона не відповідає закону, або за своїм змістом вона є такою, що не може бути виконана у відповідності з її умовами, або якщо така угода остаточно не вирішує спору чи може призвести до виникнення нового спору.
Укладення мирової угоди неможливе і в тих випадках, коли ті чи інші відносини одночасно врегульовані законом і не можуть змінюватись волевиявленням сторін.
Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими в ухвалі від 1 серпня 2018 року у справі №760/15287/15-ц та у постанові від 30 травня 2018 року у справі №759/4103/16-ц.
Колегія суддів вважає, що вказана мирова угода суперечить засадам цивільного права та фактично виходить за межі процесуальної природи мирової угоди, оскільки не вирішує спір по суті.
Так, запропонований у пункті 2 цієї угоди порядок вирішення спору містить лише умову про сплату відповідачем судового збору, проте не містить порядку й умов відшкодування збитків у розмірі 190000 грн. 
Наступним пунктом цієї мирової угоди передбачений обов`язок ОСОБА_1 відмовитися від позову.
З даного приводу слід зауважити, що відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову ( всіх або частини позовних вимог).
Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 не скористалася таким правом під час розгляду справи судом першої інстанції, а також на стадії апеляційного перегляду.
Отже, позивачка наполягала на вирішенні даного спору судом, що є її беззаперечним правом, гарантованим статтею 4 ЦПК України.
Водночас, умови вказаної мирової угоди не вирішують спір по суті та не містять двостороннього розпорядчого волевиявлення позивачки та відповідача, спрямованого на врегулювання спору на основі взаємних поступок. У цій мировій угоді зазначено лише про термін сплати відповідачем на користь ОСОБА_1 судового збору, проте відсутній порядок та умови відшкодування збитків. Угода, що регулює лише питання судових витрат, не вирішує спір, а лише покладає на відповідача фінансове зобов`язання сплатити на користь позивачки 1900 грн. судового збору до 30 червня 2025 року. 
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що умови мирової угоди суперечать закону та не можуть бути затверджені. 
Оскільки спір залишається невирішеним, суд апеляційної інстанції продовжує судовий розгляд.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є співвласником квартири АДРЕСА_1 . В даному будинку створено Об`єднання співвласників багатоповерхового будинку «Базарна 20», яке зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
16 листопада 2024 року розпочалося залиття квартир, які розташовані вздовж каналізаційного стоку вказаного багатоквартирного будинку, у тому числі й залиття належної позивачці квартири АДРЕСА_4 .
Згідно з актом про встановлення факту затоплення квартир за адресою: АДРЕСА_5 , складеним 20 листопада 2024 року комісією у складі голови ОСББ Острадчук Є., власників квартири АДРЕСА_4 ОСОБА_1 , квартири АДРЕСА_6 ОСОБА_4 , квартири АДРЕСА_7 ОСОБА_5 , квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_6 , встановлено залиття квартир АДРЕСА_8 . Причиною залиття вищевказаних квартири зазначено: затоплення (забиття) каналізаційного стоку, про що було повідомлено в чаті всіх мешканців будинку 16 листопада 2024 року. 17 листопада 2024 року був перекритий кран у підвалі.
У акті також зазначено, що інший дій щодо усунення наслідків залиття відповідачем вчинено не було. Вода продовжувала стікати зі стелі помешкань по стінах будинку впродовж чотирьох днів.
Комісією зафіксовано зіпсоване майно, а саме: у квартирі АДРЕСА_4 : зіпсовано кухонні меблі, знеструмлено приміщення кухні, великої кімнати, відшарування штукатурки у коридорі, кухні, великій кімнаті, зіпсовано м`які меблі, килимові доріжки, оскільки вода стікала по стінах, зіпсовано котел опалення, холодильник. В кімнатах сирість. З головою ОСББ спустилися в підвальне приміщення для перекриття води, проте кран був зламаний.
Також до матеріалів справи долучено акт про залиття, складений 21 листопада 2024 року комісією у складі : голови правління ОСББ « Базарна 20» Острадчук Євгенії, та власників квартир АДРЕСА_9 , АДРЕСА_6 , у якому зазначено про те, що у період часу з 16 листопада по 21 листопада 2024 року у квартирі АДРЕСА_1 , трапилось залиття, внаслідок якого пошкоджено меблі кухонної кімнати, пошкоджено електромережі кухонної кімнати та вітальні, відшаровано гіпсове покриття стелі коридору, кухні, вітальні, пошкоджено водою меблі та килими вітальні, пошкоджено коротким замиканням газовий котел та холодильник, а також присутня значна волога у квартирі. На стелі кухонної кімнати виявлено сліди залиття у вигляді жовтої плями, схожої на пляму від протікання води, розміром близько 300 х150 см. Ділянка стелі, розміром близько 20х30 см, містить ознаки відшарування гіпсової штукатурки. Стеля кухонної кімнати виконана з гіпсової штукатурки з фарбою білого кольору. Стіна кухонної кімнати, розміром 3х2.65 м, виконана з гіпсової штукатурки з фарбою білого кольору, містить ознаки протікання води на всій площі стіни. Відновлювальні роботи кухонної кімнати полягають в заміні гіпсової штукатурки стелі та стіни з подальшим фарбуванням. Розмір стелі коридору в ділянці затоплення складає 0,8х2 м. Дана ділянка містить сліди залиття у вигляді плями з жовтими краями, схожої на пляму від протікання води на всій ділянці, та слід відшарування гіпсової штукатурки, розміром близько 40х20 см. Відновлювальні роботи стелі коридору полягають в заміні гіпсової штукатурки з подальшим фарбуванням. Стіна коридорної кімнати, розміром 2х2,65 м, містить сліди протікання води. Стіна виконана з гіпсової штукатурки з фарбою блакитного кольору. Відновлювальні роботи полягають в заміні гіпсової штукатурки стелі та стіни з подальшим фарбуванням. Стеля вітальні, розміром 5х5 м, виконана з гіпсової штукатурки з фарбою білого кольору. На стелі вітальні виявлено сліди залиття у вигляді плями з жовтими краями, схожої на пляму від протікання води, розміром близько 5000х1500 см. Ділянка стелі, розміром близько 40х20 см, містить ознаки відшарування гіпсової штукатурки. Відновлювальні роботи стелі вітальні полягають в заміні гіпсової штукатурки з подальшим фарбуванням. Стіна вітальні, розміром 5х2,65 м, містить сліди протікання води. Стіна виконана з гіпсової штукатурки з фарбою пудрового кольору. Відновлювальні роботи полягають в заміні гіпсової штукатурки стелі та стіни з подальшим фарбуванням.
Оглядом виявлено відсутність електропостачання кухонної кімнати та вітальні, що свідчить про коротке замикання мережі на одній з ліній живлення квартири. Відновлювальні роботи полягають в заміні автоматичного вимикача, перевірці мережі, заміні кабелю двожильного, довжиною 15 м (за необхідності - після заміни автоматичного вимикача). Меблеве обладнання кухонної кімнати являє собою кухонний модуль у складі підвісних шафок, виконаних з ДСП, розміром 3х1 м, та шафки - стільниці з ДСП, розміром 3х1 м. Даний кухонний модуль містить значні сліди розмокання у вигляді розбухання плит ДСП під впливом води.
Відновлювальні роботи полягають в заміні кухонного модуля. Стіна кухонної кімнати обладнана двухконтурним газовим котлом, марки «Fondital». Котел містить ознаки залиття водою у вигляді слідів від потоків води. Перевірка справності котла виявила його несправність у вигляді відсутності реакції на підключення до електромережі та увімкнення, відсутність роботи насосів. Відновлювальні роботи полягають у професійній хімічній чистці та просушуванні. Вітальня обладнана диваном, розміром 2х 1,5х 1,2 м, виконаного з м`якої тканини, яка містить значні ознаки вологи та сліди плісняви. Відновлювальні роботи полягають у професійній чистці та просушуванню. Підлога вітальні вкрита килимом, розміром 1,5х2м, зі штучного ворсу. Килим містить ознаки вологи на частині площі. Відновлювальні роботи полягають в професійному пранні та просушуванні. Вся площа квартири потребує примусового просушування.
Причиною залиття є забиття загального стоку каналізації під`їзду з подальшим перетіканням стічної води. 
Комісією зазначено про те, що пошкодження стелі та стін вітальні, кухонної та коридорної кімнати квартири АДРЕСА_1 , підлягає відновленню шляхом ремонту вказаних стель та стін, електромережа квартири підлягає діагностиці та заміні автоматичного вимикача, кухонний модуль, котел підлягає заміні, диван та килим підлягають професійній чистці та сушці, квартира підлягав просушуванню.
Досліджена судом першої інстанції довідка, видана оцінювачем ФОП ОСОБА_3 , свідчить про те, що оцінювачем була проведена робота з визначення вартості збитків внаслідок залиття квартири АДРЕСА_10 . Під час проведення досліджень була встановлено, що вартість збитків внаслідок пошкодження майна від потрапляння вологи становить190000 грн.
При вирішенні даного спору суд першої інстанції виходив з того, що позивачкою доведено ту обставину, що засмічення каналізаційної труби, через яке сталося залиття належної їй квартири, мало місце на загальнобудинкових мережах водовідведення, що, у свою чергу, свідчить про наявність вини відповідача у спричиненні матеріальної шкоди.
Колегія суддів погоджується з таким висновком.
Цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини відповідача, тобто позивач має надати суду лише докази наявності шкоди, а докази на спростування своєї вини має надати відповідач.
Відповідно до положень частини першої та пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права ( реальні збитки).
Частинами першою та другою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Отже, за змістом частини другої статті 1166 ЦК України, якщо у процесі розгляду справи презумпція вини заподіювача шкоди не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність його вини.
Згідно зі статтею 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ, тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 1 Закону України « Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія.
Управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб (пункт 7 частини першої вказаного Закону).
Частиною першою статті 9 цього Закону також визначено, що управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками.
За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).
Статутом ОСББ « Базарна 20» передбачено, зокрема, що завданням та предметом діяльності ОСББ « Базарна 20» є забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території.
Відповідно п. 9-10 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком та Типового договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених Постановою КМУ від 5 вересня 2018 р. № 712, послуга з управління включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо земельна ділянка, на якій розташований багатоквартирний будинок, а також належні до нього будівлі, споруди та прибудинкова територія, згідно з відомостями про таку земельну ділянку, що містяться у Державному земельному кадастрі, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо.
Під час надання послуги з управління управитель забезпечує виконання робіт та послуг з утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, що входять до кошторису витрат на утримання будинку та прибудинкової території (далі - кошторис), з урахуванням обов`язкового переліку робіт та послуг, що затверджується Мінрегіоном, та з дотриманням: встановлених стандартів, нормативів, норм, порядків і правил щодо якості житлово-комунальних послуг; вимог до якості, в тому числі щодо періодичності виконання (надання) таких робіт (послуг), визначених договором управління.
Відповідно п. 43 цих Правил, управитель зобов`язаний: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору управління, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг.
Відповідно до п. 2 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005 року та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 за № 927/11207, технічне обслуговування жилих будинків включає комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів (п.2.1). Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності (п.2.1.4). Профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3. Графіки профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та їх результати записуються в відповідних журналах (п.2.1.5).
Згідно з додатком 2 періодичність профілактичного обслуговування елементів жилих будинків, зокрема систем водопроводу та каналізації становить від 3 до 6 місяців.
Згідно з додатком 3 граничний строк невідкладеної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків , а саме течі в трубопроводах та їх сполученнях – негайно з моменту виявлення.
Позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень після злив, ураганних вітрів, сильних снігопадів, повеней та інших явищ стихійного характеру, що викликають ушкодження окремих елементів будинків, а також у разі аварій на зовнішніх комунікаціях чи при виявленні деформації конструкцій і несправності інженерного обладнання, що порушують умови нормальної експлуатації.
Позапланові огляди проводяться комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли (п.2.2.1).
Заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов`язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4) (п.2.3.6).
При вирішенні даного спору суд першої інстанції вірно виходив з того, що відповідачем не надано доказів належного виконання обов`язків, передбачених п. 2.1, 2.2 та розділом 2.3. Технічне обслуговування жилих будинків Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, щодо проведення планових та позапланових оглядів вказаного житлового будинку та профілактичного обслуговування його елементів, зокрема систем водопроводу та каналізації , а також невідкладеної ліквідації виявлених несправностей цих елементів.
Судом вірно зазначено про те, що невжиття відповідачем заходів з профілактичного обслуговування загальнобудинкової мережі водовідведення та каналізації свідчить про бездіяльність ОСББ та невиконання зобов`язань щодо належного утримання спільного майна багатоквартирного будинку, що призвело до неспроможності негайного вжиття заходів з усунення аварійної ситуації, та, як наслідок, заподіяння майнової шкоди позивачці.
Отже, відсутні підстави для зміни чи скасування рішення суду.

Керуючись ст. ст. 207, 259,268,367,374,375,381-384 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у затвердженні мирової угоди від 23 червня 2025 року, укладеної між ОСОБА_1 та Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку “Базарна 20” у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку “Базарна 20” про відшкодування завданих збитків.
Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку “Базарна 20” залишити без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 20 березня 2025 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 17 квітня 2026 року.