ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.04.2026	м. Дніпро	Справа № 904/219/26	

Господарський суд Дніпропетровської області
у складі судді Дупляка С.А.,
без повідомлення (виклику) учасників справи,
дослідивши у спрощеному позовному провадженні матеріали справи №904/219/26
за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДТОРГСЕРВІС" 
про стягнення грошових коштів, 
в с т а н о в и в:

1. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "БУДТОРГСЕРВІС" про стягнення 150.532,48 грн вартості недорахованої електричної енергії, 841,33 грн трьох процентів річних та 301,06 грн інфляційних втрат.
Також позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь 18.708,00 грн витрат на проведення судової електротехнічної експертизи та судові витрати у справі.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/219/26 визначено суддю ЗОЛОТАРЬОВУ Яну Сергіївну, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.01.2026.
Від позивача 22.01.2026 надійшло клопотання про долучення електронного носія інформації.
Ухвалою від 23.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Від відповідача 25.02.2026 надійшло клопотання про об`єднання справи за позовом відповідача до позивача про визнання протиправними та скасування рішення в одне провадження з даною справою.
Від відповідача 05.03.2026 надійшов відзив, у якому відповідач просить суд визнати дії позивача неправомірними та скасувати протокол складений комісією по розгляду акту про порушення. Судовий збір стягнути з відповідача на користь позивача (відзив підпису представника не містить). В подальшому, 25.03.2026 від відповідача надійшов відзив, який був підписаний з боку його представника. 
Розпорядженням керівника апарату від 09.03.2026 №225 було призначено повторний автоматизований розподіл матеріалів справи, оскільки суддю Золотарьову Я.С. відраховано зі штату.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/219/26 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.03.2026.
Ухвалою від 13.03.2026 справу прийнято до розгляду, розгляд вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та без виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами (в порядку письмового провадження). У задоволенні клопотання відповідача про об`єднання справ №904/736/26 та даної в одне провадження відмовлено.
Від позивача 17.03.2026 надійшла відповідь на відзив, у якій позивач наполягає на задоволенні позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийняв рішення у справі.
З урахуванням режиму воєнного стану та можливості повітряної тривоги в місті Дніпрі у Господарському суді Дніпропетровської області встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Відтак, справу розглянуто у розумні строки, ураховуючи вищевказані обставини та факти.

Стислий виклад позиції позивача

В ході перевірки за об`єктом відповідача виявлено порушення, яке було зафіксовано актом. На засіданні позивача було прийнято рішення здійснити нарахування по вказаному акту. Оскільки відповідач обсяг недоврахованої електричної енергії не оплатив, позивач нарахував три проценти річні та інфляційні втрати.

Стислий виклад позиції відповідача

Відповідач ставить під сумнів висновки експертизи та заперечує свою вину.
Відповідач заперечує проти висновків спеціаліста та експерта як належних доказів у справі, оскільки, на його (відповідача) думку, не було забезпечено цілісність речового доказу (лічильника).
Відповідач стверджує, що висновки експерта не містять однозначних ознак втручання, а саме немає опису механізму втручання, слідів впливу інструмента, фотофіксації пошкоджень та причинно-наслідкового зв`язку між станом лічильника та спотворенням обліку. На думку відповідача, експерт не встановив факту викривлення обліку лічильником, а отже вважає, що відсутній склад правопорушення.

Доводи позивача щодо відзиву відповідача на позовну заяву

Позивач не погоджується із запереченнями відповідача та вказує, що відповідно до ПРРЕЕ саме позивач, а не будь-яка інша особа, має право не застосовувати п. 8.4 ПРРЕЕ.
Позивач заперечує наявність порушень під час проведення експертизи. Більш того вважає, що експертиза узгоджується з наявними у справі доказами.

2. ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Предметом доказування у справі, відповідно до ч. 2 ст. 76 ГПК України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
У даному випадку до предмета доказування входять обставини: наявності чи відсутності підстав для проведення нарахування згідно з п. 8.4.10 та за формулою №4 визначною главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ.

Суд встановив, що 28.11.2008 між Відкритим акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго» (далі - постачальник) та відповідачем (далі – відповідач, споживач) був укладений договір про постачання електричної енергії №134, за умовами п. 1.1 якого постачальник продавав електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 16,0 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком «графік зняття показів засобів обліку електричної енергії», а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами даного договору.
Відповідно до п. 9.8 цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2009.

З 21.05.2018 ПАТ "ДТЕК "Дніпрообленерго" перейменоване у Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" (рішення загальних зборів акціонерів від 19.04.2018; Статут товариства).

З 01.01.2019 в Україні почав діяти новий ринок електричної енергії. Відповідно до положень Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 (далі - ПРРЕЕ), Кодексу систем розподілу, затвердженого Постановою НКРЕКП №310 від 14.03.2018 (далі - КСР), ліцензії на право здійснення господарської діяльності з розподілу електроенергії на території Дніпропетровської області, Акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ», з 01.01.2019 є оператором системи розподілу (надалі, ОСР) та здійснює господарську діяльність з розподілу електричної енергії на території Дніпропетровської області.
Розподіл електричної енергії є основним видом господарської діяльності позивача, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ».

З 01.01.2019 відповідач приєднався до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (далі - договір про розподіл), який розміщено на офіційному сайті позивача, тобто є в загальному доступі. Приєднання відбулося на умовах чинного договору про постачання електричної енергії від 28.11.2008 №134.

09.09.2024 представники позивача за участю представника відповідача здійснили перевірку на об`єкті відповідача, а саме кафе «Бістро» за адресою: місто Павлоград, вулиця Центральна. Перевіркою встановлено порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає п. 8.4.2 ПРРЕЕ – пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії – отвір у кожусі лічильника, виявлений на зворотній стороні приладу обліку, що надає можливість для зупинки лічильного механізму.

Повідомленням від 11.09.2024 №б/н відповідача було проінформовано, що 15.10.2024 буде проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення. Дане повідомлення було отримано представником споживача 18.09.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

15.10.2024 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення за участю представника відповідача і прийнято рішення направити прилад обліку для проведення експертизи, розгляд акту про порушення перенесено до отримання результатів експертизи. Дане рішення оформлено протоколом №74 від 15.10.2024.

10.09.2025 позивачем отримано висновок спеціаліста за результатами проведення трасологічного дослідження та висновок експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження.

Повідомленням від 12.09.2025 №б/н відповідача було проінформовано, що 16.10.2025 буде проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення. Дане повідомлення було отримано представником споживача 16.09.2025, що підтверджується інформацією з сайту Укрпошти за результатами відстеження відправлення.

16.10.2025 відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення за участю представника відповідача і прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 8.4.10 та за формулою №4 визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку. Потужність 16,0 кВт, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 14 год, період нарахування з 29.04.2024 до 09.09.2024 (за 133 день). Всього до сплати за необліковану електричну енергію підлягає 150.532,48 грн (14.213 кВт*год). Дане рішення оформлено протоколом №37 від 16.10.2025.
З метою сплати заборгованості позивач листом з описом вкладень надіслав на адресу відповідача протокол №37 від 16.10.2025, розрахунок розміру відшкодування збитків, рахунок за електричну енергію та рахунок за послуги проведення криміналістичної експертизи. Вказані документи отримані відповідачем 18.10.2025, але залишені без оплати, що і стало підставою звернення позивача до суду з даною позовною заявою. 

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Предметом позову позивач визначив 150.532,48 грн вартості недорахованої електричної енергії, 841,33 грн трьох процентів річних та 301,06 грн інфляційних втрат.

Правовідносини у сфері електроенергетики станом на час виникнення спірних правовідносин регулювались, зокрема, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №312, Порядком постачання електричної енергії споживачам, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.04.2002 №475.
Пунктом 2 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 №312 встановлено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
У п. 1.2.1. ПРРЕЕ визначено, що на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.
Відповідно до п. 8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
Згідно із п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, має пред`явити представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу. Відповідні дані, що посвідчують особу, зазначаються в акті про порушення (крім випадку складення акта у присутності споживача). У разі відмови особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, пред`являти представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу, відповідна відмова особи має фіксуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення та пред`являти документ, що посвідчує його особу, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Якщо графи та рядки акта про порушення не стосуються виявленого порушення, у них проставляються прочерки.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Акт про порушення складений за участю споживача – керівника відповідача, який підписав акт із запереченнями. 

Пунктом 2.3.4 ПРРЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.
Відповідно до підпунктів 6, 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Комісією з розгляду акта про порушення встановлено, що відповідач причетний до порушень, визначених у підпункті 3 пункту 8.4.2 глави 8.4 ПРРЕЕ.

Відповідно до підпункту 3 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електроенергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема як пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому ККО, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо.

Положеннями пункту 8.2.6. глави 8.2. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, зокрема, що акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи.

Пунктом 8.4.4. глави 8.4. розділу VІІІ ПРРЕЕ передбачено, що факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електроенергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

Тобто проведення експертизи у подібних правовідносинах є обов`язковою вимогою закону, а не проводиться за бажанням сторони спору для подання до суду.

Згідно з положенням пункту 1.1.2. глави 1.1. розділу І ПРРЕЕ "експертиза засобу комерційного обліку" - це комплекс заходів, які здійснюються з метою отримання даних щодо цілісності пломб, якими опломбовується засіб комерційного обліку, їх відповідності пломбам заінтересованих організацій, відповідного засобу комерційного обліку метрологічним характеристикам та умовам експлуатації.

Варто розуміти, що експертиза засобу комерційного обліку, мова про яку йде у ПРРЕЕ, має на меті встановлення з високим ступенем вірогідності даних, які є істотними для встановлення певних обставин (факт пошкодження пломб, індикаторів, засобів вимірювальної техніки тощо) та в подальшому впливають на рішення комісії з розгляду актів про порушення в частині визначення вини споживача у порушенні ПРРЕЕ та, відповідно, донарахуванні йому обсягу та вартості необлікованої електроенергії. Така експертиза готується саме для врахування в межах застосування ПРРЕЕ, а не заздалегідь для подання до суду, оскільки судового спору щодо здійснених нарахувань між сторонами може й не виникнути взагалі (висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 03.04.2024 у справі №917/1574/22).

Водночас, Верховний Суд у постанові від 04.07.2023 у справі №917/1655/21, а також у постановах від 15.06.2022 у справі №908/1317/20, від 02.09.2025 у справі №917/911/23, вирішуючи питання про необхідність підтвердження факту зовнішнього втручання у роботу засобу вимірювальної техніки експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), відповідно до вимог пункту 8.4.4. ПРРЕЕ, виходив з таких міркувань, що підтвердження допущення позивачем з огляду на невизнання споживачем факту його втручання в роботу засобу вимірювальної техніки, відповідно до вимог пункту 8.4.4. ПРРЕЕ, факт втручання споживача в роботу засобу вимірювальної техніки, факт пошкодження засобу вимірювальної техніки, має бути підтверджений саме експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства. І за відсутності однозначного висновку та доказів, які б свідчили про явне втручання споживача в роботу розрахункового приладу, не є достатньою підставою вважати доведеною вину позивача у вчинення правопорушення.

Першочергово у спірних правовідносин є встановлення факту втручання саме споживача в роботу засобу обліку та викривлення його роботи (див. постанову Верховного Суду від 18.12.2025 у справі №925/1392/24).

На засіданні комісії з розгляду акту про порушення прийняте рішення (оформлене протоколом №74 від 15.10.2024 (арк. 45, том 1) направити прилад обліку для проведення експертизи в Незалежний інститут судових експертиз знятого і упакованого в сейф пакет.

Висновком спеціаліста від 10.03.2025 №10525 за результатами проведення трасологічного дослідження встановлено, що з титульної сторони верхньої стійки наданого на дослідження лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП3 зав. №0400281 2010 року випуску виявлено пошкодження у вигляді двох наскрізних отворів. Виявлені пошкодження круглої форми з рваними краями. Виявлені отвори, враховуючи зовнішній вигляд пошкодження, ймовірно виконано приладом по типу «дриля» - сверління корпусу під кутом, у напрямку облікового механізму. Біля виявлених пошкоджень (наскрізних отворів) виявлено численні пошкодження у вигляді подряпин, вм`ятин. 
Зроблено висновок, що їх було виконано з метою здійснення зовнішніх маніпуляцій предметом/інструментом (проволокою тощо) до шестерень барабанного облікового механізму з метою гальмування/зупинки обліку спожитої електричної енергії.
При огляді внутрішніх поверхонь лічильника НІК 2301 АП3 зав. №0400281 2010 року випуску на шестернях та на зубцях барабанного облікового механізму виявлено пошкодження їх поверхонь у вигляді подряпин. Вказане свідчить про втручання у роботу барабанного розрахункового механізму лічильника для гальмування/зміни його показів.

Висновком експерта від 27.08.2025 №10605 за результатами проведення електротехнічного дослідження встановлено, що в корпусі лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП3 зав. №0400281 2010 року випуску, біля його верхньої стійки гвинта кріплення прозорої кришки напроти облікового механізму, виявлені два наскрізні отвори.
Через вказані отвори можливе здійснення зовнішніх маніпуляцій предметом/інструментом (проволокою тощо) до шестерень барабанного облікового механізму з метою гальмування/зупинки обліку спожитої електричної енергії.
При детальному дослідженні внутрішніх частин даного лічильника встановлено, що внутрішня схема лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП3 зав. №0400281 2010 року випуску відповідає схемі заводу-виробника.

Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши долучені до справи висновки експертів, суд виходить із того, що Законом України від 20.09.2019 №132-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", були внесені зміни до ГПК України та змінено назву статті 79 цього кодексу з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування "вірогідність доказів".
Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.
Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.
Повертаючись до стандартів доказування, передбачених процесуальним законом, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №916/3027/21 зазначила, що покладений на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність передбачає, що висновки суду можуть будуватися на умовиводах про те, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.
Беручи до уваги матеріали справи, суд дійшов висновку, що факт втручання у роботу барабанного розрахункового механізму лічильника для гальмування/зміни його показів скоріше мав місце, аніж не мав.

Відповідач заперечує проти висновків спеціаліста та експерта як належних доказів у справі, оскільки, на його (відповідача) думку, не було забезпечено цілісність речового доказу (лічильника).
Позивач у відповіді на відзив з позицією відповідача не погоджується та, посилаючись на положення пункту 8.4.4 ПРРЕЕ, стверджує, що оцінку цілісності упаковки лічильника та відповідні наслідки має застосовувати оператор системи розподілу, а не відповідач.
Оцінюючи позиції сторін, суд встановив, що в акті про порушення №Дн005809 від 09.09.2024 (п. 10) вказано, що прилад обліку №0400281 НІК2301АПЗ вилучено. До вказаного акту додано (п. 3 додатків) сейф-пакет №SР2000499, у якому запаковано ПО №0400281.
У висновку спеціаліста за результатами проведення трасологічного дослідження від 10.03.2025 за №10525 вказано, що разом із заявою від позивача отримано полімерне упакування по типу сейф-пакету №S2000499, фото №1-3.
З фото №1-3 (додатки до висновку №10525) вбачається, що у вступній частині висновку спеціаліста допущено описку у номері сейф-пакету, а саме замість №SР2000499, помилково вказано №S2000499. Порушень пакування лічильника не вбачається. Відповідач належних доказів на підтвердження своєї позиції суду не надав.
Суд відзначає, що у висновку експерта від 27.08.2025 за №10605 вказано, що заяву та сейф-пакет №SР2000499 було доставлено до приміщення «НІСЕ». З фото 1-3 (додаток до висновку №10605) не вбачається ознак порушення пакування лічильника переданого на експертизу.
Отже суд відхиляє заперечення відповідача в частині незбереження (пакування) речового доказу (лічильника).

Відповідач стверджує, що висновки експерта не містять однозначних ознак втручання, а саме немає опису механізму втручання, слідів впливу інструмента, фотофіксації пошкоджень та причинно-наслідкового зв`язку між станом лічильника та спотворенням обліку. На думку відповідача, експерт не встановив факту викривлення обліку лічильником, а отже вважає, що відсутній склад правопорушення.
Суд відхиляє заперечення відповідача в частині того, що висновки експерта не містять однозначних ознак втручання з огляду на таке.
В акті про порушення зафіксовано порушення ПРРЕЕ, яке полягає у пошкодженні розрахункового лічильника електричної енергії, а саме отвір в кожусі лічильника, який виявлений на зворотній стороні приладу обліку, що надає можливість для зупинки лічильного механізму.
Ці отвори в кожусі лічильника були продемонстровані представнику відповідача. 
Матеріали справи не містять жодних доказів, які б свідчили про відсутність отворів у лічильнику.
Більш того, наявність наскрізних отворів на лічильнику була підтверджена висновком спеціаліста від 10.03.2025 №10525 та висновком експерта від 27.08.2025 №10605.
Також вказані висновки підтверджують можливість здійснення зовнішніх маніпуляцій предметом/інструментом (проволокою тощо) до шестерень барабанного облікового механізму з метою гальмування/зупинки обліку спожитої електричної енергії.
Суд погоджується з позицією позивача, що висновки трасологічного та електротехнічного експертних досліджень доповнюють один одного.

Отже відповідач, як власник (користувач) електроустановки, не забезпечив збереження і цілісність засобу комерційного обліку електричної енергії, а тому висновок комісії по розгляду акта про порушення (оформлений протоколом №37 від 16.10.2025) про причетність відповідача до порушень, зазначених у підпункті 3 пункту 8.4.2 глави 8.4 ПРРЕЕ узгоджується з висновками спеціаліста та експерта від 10.03.2025 №10525 та від 27.08.2025 №10605 відповідно.

Зі змісту акта вбачається, що фактично постачальник зафіксував порушення, передбачене підпунктом "3" пункту 8.4.2. ПРРЕЕ - "інші дії споживача, що призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки" та здійснив розрахунок необлікованої електроенергії згідно з вимогами пункту 8.4.10. ПРРЕЕ: у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2. цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електроенергії протягом робочого часу (W доб, кВт/год) розраховується за формулою W доб = P t доб K в, (4), де P - потужність (кВт), визначена як: 1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 2) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність.

Комісією постачальника під час розрахунку обсягу та вартості електроенергії застосовані наступні вихідні дані: P 16,0 кВ - потужність визначена, як дозволена потужність (згідно договору (предмет, розділ 1); t доб. - 14 год. (згідно договору (п. 2) режим роботи електроустановки з 10:00 до 24:00, без перерви та вихідних); Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів 0,6. Величина розрахункового добового обсягу споживання електроенергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) розраховується за формулою (4) із застосуванням підпункту 3 пункту 8.4.10. ПРРЕЕ.
Суд відзначає, що відповідач контррозрахунку вартості недоврахованої електричної енергії не надав, незгоди щодо арифметичної правильності розрахунку у відзиві не висловив, заперечив лише факт порушення ПРРЕЕ. 

Згідно з приписами ч. 4 ст. 165 ГПК України якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті.
Таким чином позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача недоврахованої електричної енергії у розмірі 150.532,48 грн підлягають задоволенню у заявленому розмірі згідно з неспростованим відповідачем розрахунком позивача, з яким погоджується господарський суд (такі висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою у постанові від 22.09.2020 у справі №918/631/19 (п. 90).

Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).
З метою сплати заборгованості позивач листом з описом вкладень надіслав на адресу відповідача протокол №37 від 16.10.2025, розрахунок розміру відшкодування збитків, рахунок за електричну енергію та рахунок за послуги проведення криміналістичної експертизи. Вказані документи отримані відповідачем 18.10.2025. Строк оплати рахунка є таким, що настав 17.11.2025.
Допустивши прострочення виконання грошового зобов`язання відповідач порушив договірні зобов`язання (ст. 610 ЦК України), і вважається таким, що прострочив його виконання (ст. 612 ЦК України), а тому наявні підстави для застосування встановленої законом (або договором) відповідальності.
Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Позивач нарахував до стягнення з відповідача три проценти річні за період прострочення з 19.11.2025 до 25.01.2026 на суму 841,33 грн та інфляційні втрати за грудень 2025 року на суму 301,06 грн.
Відповідач контррозрахунку трьох процентів річних та інфляційних втрат не надав.
Суд перевірив розрахунок трьох процентів річних та інфляційних втрат і визнав їх арифметично та методологічно правильними.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.
Згідно зі ст. ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Позивач довів обставини наявності спірної заборгованості.
Водночас, належних доказів на підтвердження своїх доводів, викладених у відзиві, відповідач суду не надав.
Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й відрізних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Суд також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежновід характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.
Беручи до уваги наведене, всі інші аргументи учасників справи суд з урахуванням п. 5 ч. 4 ст. 238 ГПК України відхиляє як такі, що не стосуються предмета спору, є явно необґрунтованими та неприйнятними з огляду на законодавство та усталену судову практику.
У справі, що розглядається, суд, дійшов висновку, що позовні вимоги із зазначених позивачем підстав підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідач у відзиві просив визнати дії позивача неправомірними та скасувати протокол складений комісії Павлоградського РЦ АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №Дн005809 від 09.09.2024. Крім того, стягнути з позивача на свою користь судовий збір.
Суд вимог відповідача не розглядав, оскільки зустрічного позову в межах даної справи подано не було. Судовий збір відповідач у справі №904/219/26 не сплачував, а отже підстав розглядати питання про його розподіл немає.

Судові витрати

Згідно зі ст. 127 ст. 129 ГПК України витрати зі сплаті судового збору за подання позовної заяви та витрати на проведення електротехнічної експертизи (підтверджуються актом надання послуг №114 від 27.08.2025 та платіжною інструкцією №3805031 від 15.01.2025 на суму 18.708,00 грн) покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-79, 86, 129, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд 

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "БУДТОРГСЕРВІС" (51400, Дніпропетровська обл., місто Павлоград, ВУЛ.КАРЛА МАРКСА, будинок 68; ідентифікаційний код 21923803) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (49111, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, Запорізьке шосе, будинок 22; ідентифікаційний код 23359034) 150.532,48 грн (сто п`ятдесят тисяч п`ятсот тридцять дві грн 48 к.) вартості недоврахованої електричної енергії, 841,33 грн (вісімсот сорок одну грн 33 к.) трьох процентів річних, 301,06 грн (триста одну грн 06 к.) інфляційних втрат, 2.662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві грн 40 к.) судового збору, 18.708,00 грн (вісімнадцять тисяч сімсот вісім грн 00 к.) витрат на проведення експертизи.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.А. Дупляк