ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

11 березня 2026 року м. Житомир справа № 240/25057/23
категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Токаревої М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом "Червоненського ліцею" Червоненської селищної ради Житомирської області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку, 

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Червоненський ліцей Червоненської селищної ради Житомирської області з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-07-002633-а, яка проведена Червоненським ліцеєм Червоненської селищної ради Житомирської області за предметом закупівлі ДК 021/2015 «45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи «Капітальний ремонт приміщень початкової школи Червоненського ліцею Червоненської селищної ради Житомирської області з формуванням інклюзивного, розвивального та мотивуючого до навчання освітнього простору за адресою: Житомирська область, Бердичівський район, смт. Червоне, вул. Кооперативна,3» (коригування), оприлюднена в електронній системі закупівель 07 липня 2023 року.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що викладені відповідачем зауваження у висновку є необґрунтованими. Всупереч твердження відповідача, оприлюднена тендерна документація замовника містить відомості про посаду посадової особи замовника - ОСОБА_1 , уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками. Зауважує, що замовник має право на свій розсуд звузити або розширити опис та приклади формальних(несуттєвих) помилок. Оприлюднена тендерна документація замовника містить посилання на те, що кінцевий строк подання тендерних пропозицій зазначається в оголошенні про проведення відкритих торгів. Зауважує, що чинним законодавством у сфері публічних закупівель не передбачено конкретної форми обґрунтування, яке має містити тендерна документація вразі закупівлі з посиланням на конкретну торгову марку, тип, місце походження тощо стосовно предмета закупівлі. Зазначає, що відповідно до документів, наданих учасником до тендерної документації шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, встановлено, що учасником оприлюднено довідки визначених підпунктами 3,5,12 та абзацу 14 пункту 47 Особливостей та підпунктів 1-4 пункту 4 розділу «Документи, які надаються Переможцем (фізичною особою чи фізичною особою-підприємцем) із запізненням на один день. Згідно оприлюднених довідок замовник вважає таке підтвердження достатнім та учаснику процедури закупівлі немає потреби щодо відмовлення в участі в процедурі закупівлі. Окремо вказує, що вимога відповідача про розривання договору про закупівлю від 26.07.2023 №11 на підставі зазначених недоліків є непропорційним тяжкості порушень засобом впливу з перевищенням повноважень, що не співвідноситься з поняттям «моніторинг», а усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків, у запропонований у висновку спосіб, може призвести до порушення майнових прав та інтересів замовника, матиме негативні наслідки для його репутації, призведе до не виконання умов при виділені коштів субвенції на капітальний ремонт, погіршить умови навчання учнів, порушить існуючий порядок розривання господарських договорів.
Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Липи В.А. відкрито провадження в адміністративній справі за позовом "Червоненський ліцей" Червоненської селищної ради Житомирської області до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку.
Ухвалено, що розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено відкрите судове засідання у справі з викликом на 19 грудня 2023 року 10:00.
Представник відповідача у наданому до суду відзиві на позов проти заявленого позову заперечував та зазначив, що моніторингом встановлено, що на порушення вимог пункту 19 частини 2, абзацу 1 частини З статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, Замовником в пункті 1 розділу III тендерної документації до формальних помилок віднесено «зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника», при відсутності вказаної помилки у Переліку № 710. В порушення вимог пункту 14 частини 2 статті 22 Закону та пункту 28 Особливостей, тендерна документація Позивача не містить кінцевий строк подання тендерних пропозицій, а саме не зазначено дату та час. Тендерна документація Замовника (Додаток № 2 до тендерної документації) містить посилання на конкретні торгові марки та виробників («Shenwood», «Steko») з виразом «або еквівалент», але без обґрунтування необхідності такого посилання. Моніторингом встановлено, що переможцем ФОП ОСОБА_2 у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, не надано у спосіб, зазначений Замовником в тендерній документації, документів шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених підпунктами З, 5, 12 та абзацу 14 пункту 47 Особливостей та підпунктів 1-4 пункту 4 розділу «Документи, які надаються перможцем (фізичною особою чи фізичною особою - підприємцем)» Додатку 1 тендерної документації. Таким чином, за результатами проведеного моніторингу установлено, що в порушення підпункту З пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_2 як такого, що не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах З, 5, 12 та в абзаці 14 пункту 47 цих Особливостей.
Представник позивача подав до суду заяву про відкладення судового засідання.
19.12.2023 у зв`язку з клопотанням представника позивача судове засідання відкладено на 23.01.2024.
23.01.2024 у зв`язку з неявкою представника відповідача судове засідання відкладено на 15.02.2024.
У зв`язку із оголошенням повітряної тривоги на території Житомирської області, судове засідання, призначене на 15.02.2024, відкладено на 05.03.2024.
05.03.2024 у зв`язку з неявкою представника відповідача судове засідання відкладено на 14.03.2024.
Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали по суті справи, суд на місці постановив ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні.
Розпорядженням керівника апарату Житомирського окружного адміністративного суду 16.07.2024 №131 призначено повторний автоматизований розподіл справи, у зв`язку з призовом на військову службу судді Липи В.А.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Житомирського окружного адміністративного суду від 17.07.2024 справу для розгляду визначено судді Токаревій М.С.
Ухвалою судді прийнято до провадження адміністративну справу № 240/25057/23 Ухвалено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Вивчивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються вимоги, докази, якими вони підтверджуються, судом встановлено таке.
Суд встановив, що на підставі пункту 4 частини 2 статті 8 Закону «Про публічні закупівлі» та відповідно до наказу начальника Управління від 01.08.2023 № 47-3, з 02.08.2023 по 15.08.2023 проведено моніторинг процедури закупівлі відкритих торгів з особливостями за предметом: «Інші завершальні будівельні роботи», код згідно з ДК 021:2015: 45450000-6 (ДК 021:2015 «45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи» (Капітальний ремонт приміщень початкової школи Червоненського ліцею Червоненської селищної ради Житомирської області з формуванням інклюзивного, розвивального та мотивуючого до навчання освітнього простору за адресою: Житомирська область, Бердичівський район, смт. Червоне, вул. Кооперативна, З» (коригування)), за номером ID: UA-2023-07-07-002633-a, здійсненої «Червоненським ліцеєм» Червоненської селищної ради Житомирської області.
Результати проведеного моніторингу викладені у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженому заступником начальника Управління та оприлюдненому в електронній системі закупівель 02.08.2023
За результатами проведеного моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам законодавства у сфері закупівель установлено ряд порушень, а саме:
- в порушення вимог пункту 17 частини 2 статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, тендерна документація Замовника не містить посади посадової особи Замовника ( ОСОБА_1 ), уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками;
- в порушення вимог пункту 19 частини 2, абзацу 1 частини З статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, Замовником в пункті 1 розділу III тендерної документації до формальних помилок віднесено «зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника», при відсутності вказаної помилки у «Переліку формальних помилок», затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 за №715/34998;
- в порушення вимог пункту 14 частини 2 статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, тендерна документація Замовника не містить кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
- в порушення вимог частини 4 статті 23 Закону, тендерна документація Замовника (Додаток №2 до тендерної документації) містить посилання па конкретні торгові марки та виробників («Slienwood», «Steko») з виразом «або еквівалент», але без обґрунтування необхідності такого посилання.
Крім того, висновком встановлено, що переможцем ФОП ОСОБА_2 у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, не надано у спосіб, зазначений Замовником в тендерній документації документів, шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених підпунктами З, 5, 12 та абзацу 14 пункту 47 Особливостей та підпунктів 1-4 пункту 4 розділу «Документи, які надаються переможцем (фізичною особою чи фізичною особою - підприємцем)» Додатку 1 тендерної документації.
Таким чином, за результатами проведеного моніторингу установлено, що на порушення підпункту З пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_2 як такого, що не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3,5 і 12 та в абзаці 14 пункту 47 цих особливостей.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю від 26.07.2023 року № 11, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач, не погодившись із зазначеним висновком, звернувся до суду за захистом порушених прав.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає таке.
Згідно абзацу 2 ст. 19 Конституції України щодо обов`язку всіх органів державної влади та їх посадових і службових осіб діяти виключно в межах, порядку та спосіб, визначених законом.
Відповідно до ст. 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні №2939-ХІІ від 26.01.1993 (далі - Закон №2939-ХІІ) контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25.12.2015 (далі Закон №922-VIII).
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.
Уповноважений орган згідно з ч. 2 ст. 9 Закону №922-VIII має право здійснювати дії та вживати заходів, передбачені законодавством, для виконання покладених на нього функцій.
Згідно з п. 3 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 (далі Положення № 43 основними завданнями Держаудитслужби є: реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю; внесення на розгляд Міністра фінансів пропозицій щодо забезпечення формуваннядержавної політики у сфері державного фінансового контролю; здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів; надання у передбачених законом випадках адміністративних послуг.
Відповідно до пп. 4 п. 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за: цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів; досягненням економії бюджетних коштів і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів; цільовим використанням і своєчасним поверненням кредитів (позик), отриманих під державні (місцеві) гарантії; достовірністю визначення потреби в бюджетних коштах під час складання планових бюджетних показників та відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів бюджетних зобов`язань відповідним бюджетним асигнуванням, паспорту бюджетної програми (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі); відповідністю взятих розпорядниками бюджетних коштів довгострокових зобов`язань за енергосервісом затвердженим в установленому порядку умовам закупівлі енергосервісу; дотриманням законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів; дотриманням законодавства про закупівлі; веденням бухгалтерського обліку, а також складенням фінансової і бюджетної звітності, паспортів бюджетних програм та звітів про їх виконання (у разі застосування програмно-цільового методу в бюджетному процесі), кошторисів та інших документів, що застосовуються в процесі виконання бюджету; станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності; виконанням функцій з управління об`єктами державної власності; станом внутрішнього контролю та внутрішнього аудиту у розпорядників бюджетних коштів, станом внутрішнього контролю в інших підконтрольних установах; усуненням виявлених недоліків і порушень; реалізацією інвестиційних проектів; законним та ефективним використанням публічних коштів та інших активів для використання (впровадження) інформаційних технологій (систем, процесів, ресурсів); законністю та правомірністю витрат бенефіціарів (партнерів) у межах виконання спільних операційних програм прикордонного та транскордонного співробітництва.
Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань згідно з пп. 3 п. 4 Положення № 43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до ч. 5 ст. 8 Закону №922-VIII протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю відповідно до ч. 6 вказаної статті Закону складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Відповідно до п. 5 та 6 ч. 1 ст. 17 Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо: фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку; службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яка підписала тендерну пропозицію (або уповноважена на підписання договору в разі переговорної процедури закупівлі), була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку.
Згідно з вимогами абз. 1 п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 32 Закону №922-VIII тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом.
Пунктами 31 та 32 статті 1 Закону передбачено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Щодо встановленого відповідачем порушення вимог пункту 17 частини 2 статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, тендерна документація Замовника не містить посади посадової особи Замовника ( ОСОБА_1 ), уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками, суд зазначає наступне.
Пунктом 17 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922 визначено, що у тендерній документації вказується прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.
Під час вивчення тендерної документації встановлено, що в тендерній документації замовника відсутня інформація щодо посади посадової особи Замовника ( ОСОБА_1 ), уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками.
Позивач в позовній заяві вказує, що тендерна документація містила відомості щодо посади особи уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками, однак доказів розміщення вказаної інформації не надає.
При цьому, надана до відзиву на позовну заяву тендерна документація не містить посади посадової особи Замовника ( ОСОБА_1 ), уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками.
Щодо встановленого відповідачем порушення вимог пункту 19 частини 2, абзацу 1 частини З статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, суд зазначає наступне.
Згідно з пункту 19 частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
За результатами моніторингу встановлено, що замовником в пункті 1 розділу III тендерної документації до формальних помилок віднесено «зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника», при відсутності вказаної помилки у Переліку формальних помилок, затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 за № 715/34998.
Згідно Наказу № 710, переліком формальних помилок є:
1.Інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині:
уживання великої літери;
уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні;
використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови;
зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах;
застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок;
написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс;
нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).
2. Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.
3. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.
4. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).
5. У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.
6. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.
7. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.
8. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.
9. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).
10. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).
11. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.
12. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.
У спірному випадку тендерною документацією визначено перелік формальних (несуттєвих) помилок.
Замовником в пункті 1 розділу III тендерної документації до формальних помилок віднесено «зазначення неповного переліку інформації в певному документі, усупереч вимогам документації, у разі якщо така інформація повністю відображена в іншому документі, що наданий у складі тендерної пропозиції учасника.
Верховним Судом сформовано правові висновки щодо застосування вказаних приписів, зокрема, у постанові від 19 травня 2022 у справі № 200/11480/20-а, де вказав, що до формальних помилок належать технічні, механічні та інші помилки, допущені учасниками в документах, які вони подали у складі тендерної пропозиції, і такі, що не нівелюють технічний потенціал та конкурентоздатність учасника. Крім того, звернуто увагу, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Наголошено на тому, що законодавець передбачив перелік помилок, які унеможливлюють беззаперечного відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі.
З огляду на зміст тендерної документації замовника, вбачається, що фактично позивачем визначені формальні (несуттєві) помилки, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.
Щодо позиції органу державного контролю, в частині не відповідності в тендерній документації переліку формальних (несуттєвих) помилок, тому переліку, який визначено наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 №710, то суд зазначає, що вказане не є порушенням законодавства, оскільки наказ №710 також не визначає вичерпного переліку формальних помилок.
Таким чином, замовник виконав у повному обсязі приписи п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922, що, свідчить про протиправність оскарженого висновку контролюючого органу в цій частині.
Щодо встановленого відповідачем порушення вимог пункту 14 частини 2 статті 22 Закону та абзацу 1 пункту 28 Особливостей, суд зазначає наступне.
Згідно пункту 31 частини першої статті 1 Закону тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Частина 2 статті 22 Закону № 922-VII визначає перелік відомостей, які повинна містити тендерна документація, у тому числі пунктом 14 частини 2 статті 22 передбачено зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Разом з тим, судом встановлено, що в оголошенні про проведення публічної закупівлі було вказано період подачі пропозицій: 07.07.2023 10:39- 07.07.2023 10:39.
Як видно з затвердженої замовником тендерної документації, підпунктом 1 Розділу IV «Подання та розкриття тендерної пропозиції» визначено, що кінцевий строк подання тендерних пропозицій зазначається в оголошенні про проведення відкритих торгів.
Відповідно до пункту 16 частини першої статті 1 Закону оголошення про проведення процедури закупівлі - оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення конкурентного діалогу.
Вимоги до тендерної документації містяться у статті 22 Закону. В свою чергу правове регулювання оголошення про проведення процедури закупівлі (що є в тому числі оголошенням про проведення відкритих торгів) міститься по текстуЗакону, передусім, у статтях 10 та 21 Закону.
Таким чином, наявні достатні підстави для висновку про те, що тендерна документація та оголошення про проведення відкритих торгів є різними документами відповідно до положень Закону. Відповідно, виконання вимог, що висунуті законодавством до кожного з цих документів, є окремим обов`язком замовника публічної закупівлі.
Так, оцінюючи обставини даної справи суд зазначає, що вимога «зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій» у тендерній документації дійсно не може вважатися повною мірою виконаною позивачем, оскільки ця вимога в Законі сформульована не як вимога про «визначення періоду подання тендерних пропозицій», що за змістом було зроблено позивачем, а саме як вимога зазначити конкретну кінцеву дату подання тендерних пропозицій. В зв`язку з цим, судом встановлено факт невиконання позивачем вимоги пункту 14 частини другої статті 22 Закону, згідно якої саме у тендерній документації має міститися кінцевий строк подання тендерних пропозицій.
Щодо встановленого відповідачем порушення вимог частини 4 статті 23 Закону, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що технічне завдання тендерної документації Червоненського ліцею" Червоненської селищної ради Житомирської області містить посилання на конкретну торгову марку та виробника «(«Shenwood», «Steko») з виразом «або аналог».
Так, пунктом 3 частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII передбачено, що у тендерній документації зазначаються відомості, зокрема, інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідна технічна специфікація (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі).
Згідно пункту 33 частини 1 Закону № 922-VIII технічна специфікація до предмета закупівлі - це встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг1) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу па довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечені їм якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва па будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.
Відповідно до частини 1 статті 23 Закону № 922-VIII технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, падання послуги (послу ).
Згідно з частиною четвертою статті 23 Закону № 922-VIII технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз «або еквівалент».
Отже, вимоги до технічної специфікації передбачено статтею 23 Закону № 922-VIII, а вказаний Закон є спеціальним нормативним актом, який регулює, зокрема правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад, а його метою, зокрема, є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель.
Верховний Суд за подібних обставин справи, суті спору і правового регулювання у постанові від 25 квітня 2023 року у справі №520/15117/20 дійшов висновку про те, що враховуючи, що в силу статті 22 Закону №922-VIII технічна специфікація є складовою тендерної документації, яка безоплатно оприлюднюється замовником разом із оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу, замовник у випадку необхідності посилається на конкретні марку, виробника, конкретний процес, що характеризують продукт або послугу, на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва та має його обґрунтувати в технічній специфікації, як це передбачено частиною четвертою статті 23 Закону №922-VIII.
Проте позивач у технічній документації, посилаючись на конкретну торгову марку та виробника, а саме: «Shenwood», «Steko», не обґрунтував в технічній специфікації необхідність саме такого товару, визначеного ним виробника, чим порушив вказані приписи Закону.
Посилання позивача на ту обставину, що у технічній документації зазначено вираз «або еквівалент», є необґрунтованим, оскільки таке посилання не спростовує необхідності обґрунтування посилання на конкретну торгову марку та виробника.
Отже, оскаржуваний висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області в частині порушення позивачем частини четвертої статті 23 Закону №922-VIII є правомірним.
Щодо встановленого відповідачем порушення вимог пп.3 п.44 Особливостей, суд зазначає наступне.
частиною шостою статті 17 Закону № 922-VIII визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір, про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.
Вищезгадана норма є імперативною та має для переможця процедури закупівлі зобов`язальний характер, не підлягає суб`єктивному тлумаченню, а відтак, даною нормою Закону № 922-VІІІ чітко визначено обов`язок переможця надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, які підтверджують відсутність відповідних підстав.
Вимоги до учасників разом з переліком документів на їх підтвердження визначені Замовником в тендерній документації.
Відповідно до пункту 1 розділу з та підпунктів 1-4 пункту 4 розділу «Документи, які надаються переможцем (фізичною особою чи фізичною особою - підприємцем)» Додатку 1 тендерної документації, на виконання вимог, визначених абзацом 8 пункту 28 та абзацом 15 пункту 47 Особливостей, Замовником встановлено умову, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах З, 5 і 12 та в абзаці чотирнадцятому пункту 47 Особливостей, а саме:
- інформаційну довідку з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, згідно з якою не буде знайдено інформації про корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення керівника учасника процедури закупівлі (Довідка надається в період відсутності функціональної можливості перевірки інформації на вебресурсі Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, яка не стосується запитувача);
- повний витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» сформований у паперовій або електронній формі, що містить інформацію про відсутність судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України щодо фізичної особи, яка є учасником процедури закупівлі;
- довідку в довільній формі, яка містить інформацію про те, що між переможцем та замовником раніше не було укладено договорів, або про те, що переможець процедури закупівлі виконав свої зобов`язання за раніше укладеним із замовником договором про закупівлю, відповідно, підстав, що призвели б до його дострокового розірвання і до застосування санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків, не було, або довідка з інформацією про те, що він надав підтвердження вжиття заходів для доведення своєї надійності, незважаючи на наявність відповідної підстави для відмови в участі у відкритих торгах (для цього переможець (суб`єкт господарювання) повинен довести, що він сплатив або зобов`язався сплатити відповідні зобов`язання та відшкодування завданих збитків.
Поняття «учасника закупівлі» та «переможця закупівлі» не є тотожними та чітко розмежовані у Законі № 922-VIII. Так само як і розмежовані вимоги щодо надання ними відповідної інформації згідно з вимогами статті 17 Закону № 922-VIII.
Відповідно до пункту 37 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII: учасник процедури закупівлі - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.
Відповідно до пункту 18 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII: переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.
Відтак, частиною шостою статті 17 Закону № 922-VIII чітко встановлено вимоги до переможця. З аналізу вищенаведеного слідує, що в процедурі закупівлі згідно з Законом № 922-VII може брати участь необмежена кількість учасників, але тільки один з них стає переможцем. На етапі подання, розкриття, розгляду та оцінки тендерних пропозицій (правовідносини між замовником та учасниками) - для учасників встановлені одні вимоги статтею 17 Закону № 922-VII, а на етапі після визначення переможця та до моменту укладення з ним договору (правовідносини між замовником та переможцем) - для переможця встановлені інші вимоги статтею 17 Закону № 922-VII. Відповідно переможця покладаються додаткові вимоги статтею 17 Закону № 922-VIII, окрім тих, які встановлені для учасника.
Проте, відповідно до інформації електронної системи закупівель, переможцем ФОП ОСОБА_2 у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, не надано у спосіб, зазначений Замовником в тендерній документації, документів шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених підпунктами З, 5, 12 та абзацу 14 пункту 47 Особливостей та підпунктів 1-4 пункту 4 розділу «Документи, які надаються переможцем (фізичною особою чи фізичною особою - підприємцем)» Додатку 1 тендерної документації.
В свою чергу, замовник вказав, що учасником оприлюднено довідки визначені пп.3, 5, 12 та абзацу 14 пункту 47 Особливостей та підпунктів 1-4 пункту 4 розділу «Документи, які надаються переможцем (фізичною особою чи фізичною особою-підприємцем» із запізненням на один день.
Відповідно до вимог пункту 3 частини 1 статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, зокрема, якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.
Відповідно до частини 6 статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Частиною 7 статті 8 Закону № 922-VIII встановлено, що у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;
2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Згідно з частиною 10 статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Наказом Держаудитслужби № 552 від 08.09.2020 року затверджено форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення.
Відповідно до розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку»:
1. У пункті 1 зазначаються:
1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі";
2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;
3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:
- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);
- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
2. У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
3. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Таким чином, висновок про результати моніторингу закупівлі є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, породжує права і обов`язки для позивача.
Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що у констатуючій частині Висновку Офісу має бути зобов`язання щодо усунення у встановленому законодавством порядку виявлених порушень, проте таке зобов`язання має бути обґрунтованим, тобто постановленим з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; пропорційним, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.
Критерій «пропорційності» передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.
Вирішуючи даний спір суд також виходить з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права, та враховує співмірність між виявленими порушеннями та засобами їх усунення, визначеними відповідачем.
Як зазначалось, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Суд враховує, що відповідно до положень ст. 1 та ст. 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Статтею 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Слід врахувати, що розірвання договору є винятковим заходом, у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційних дій і зловживань.
Згідно із ст. 5 Закону № 922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами:
1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Суд зазначає про відсутність в матеріалах справи доказів того, що виявлені відповідачем порушення мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів чи шкоди бюджету або порушили принцип добросовісної конкуренції серед учасників, при тому, що відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" одним із головних завдань органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів та ефективним використанням коштів і майна.
Суд зазначає, що ФОП ОСОБА_2 відповідає вимогам, установленим статтею 17 Закону № 922-VII та були наявні законні підстави для визначення ФОП ОСОБА_2 переможцем процедури закупівлі.
На час винесення оскаржуваного Висновку, розгляду і вирішення цієї справи, договір №11 від 26.07.2023 є чинним та виконується сторонами.
На думку суду, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме, шляхом розірвання договору закупівлі №11 від 26.07.2023, призведе до порушення майнових прав та інтересів сторін договору, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
Про необхідність застосування принципу пропорційності у аналогічних правовідносинах наголошено у постановах Верховного Суду від 20.04.2023 у справі № 160/13903/21, від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.
Суд зауважує, що усунення вказаних у Висновку допущених позивачем порушень запропонований відповідачем спосіб шляхом розірвання договору про закупівлю віл №11 від 26.07.2023 суперечить принципу співмірності та пропорційності, тобто свідчить про недотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод, інтересів позивача та третіх осіб і цілями, на досягнення яких було спрямовано укладення вказаних договорів.
З огляду на викладене, суд вважає, що оспорюваний висновок відповідача, як акт індивідуальної дії, не відповідає критеріям, що передбачені частиною 2 статті 2 КАС України, зокрема критерію пропорційності, а отже цей висновок є протиправним та підлягає скасуванню.
Згідно із ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат проводиться відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст.ст. 72-77, 139, 243 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд - 

вирішив:

Позов "Червоненського ліцею" Червоненської селищної ради Житомирської області (вул. Кооперативна, 3, Червоне, Бердичівський район, Житомирська область,13434. РНОКПП/ЄДРПОУ: 20409234) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (пл. Корольова, 12,м. Житомир, Житомирська обл., Житомирський р-н,10014. РНОКПП/ЄДРПОУ: 40919579) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 15.08.2023 UA-М-2023-08-01-000028 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-07-002633- а.
Стягнути з Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь «Червоненського ліцею» Червоненської селищної ради Житомирської області 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн витрат по сплаті судового збору. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева

11.03.26