Справа № 420/2313/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 березня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Попова В.Ф., розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ТОВ “Модна хвиля” до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Позивач звернувся з позовною заявою до Одеської митниці, в якій просить:
- визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів №UA500020/2025/000387/2 26.12.2025, №UA500020/2025/000391/2 від 31.12.2025, №UA500020/2026/000001/2 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000002/2 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000004/2 від 05.01.2026;
- визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA500020/2025/000560 від 26.12.2025, №UA500020/2025/000564 від 31.12.2025. №UA500020/2026/000001 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000002 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000004 від 05.01.2026.
Одеською митницею заявлено клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін, яке обґрунтовано тим, що розмір скорегованої митної вартості становить 739409,31грн, а обставини по справі потребують надання ґрунтовних усних пояснень, бажають брати участь у досліджені доказів, виступити зі вступним словом, ставити питання та надавати відповіді, міркування.
Суд відхиляє заявлене клопотання, оскільки предметом спору у цій справі є митне оформлення товару яке здійснювалось на підставі електронних митних декларацій, письмових документів наданих позивачем до митного органу. В подальшому, контактування позивача з митними органом щодо розмитнення товару, в тому числі прийняття картки відмови, корегування митної вартості відбувалась через електронний кабінет. 
У цій справі, сторони у своїх заявах по суті, а саме - у позовній заяві, відзиві, обґрунтовують свої правові позиції посилаючись на первинні документи які є ідентичними та наявні у обох сторін і які надані суду. Інших письмових доказів вже не може бути надано в силу їх відсутності. Таким чином, кожна зі сторін детально виклала свою правову позицію по суті спору, а також по кожному письмовому доказу, що виключає потребу їх дослідження 
Суд зазначає, що викладення своєї позиції митним органом письмово у відзиві, не обмежує його можливості викласти її ґрунтовно, а тому проголошення такої ж позиції в судовому засіданні усно зі вступним словом та шляхом зачитування відзиву, не є на думку суду переконливим аргументом для слухання справи в судовому засіданні.
Суд відхиляє посилання відповідача на те, що розгляд справи в письмовому провадженні порушує його права, оскільки наведені ними аргументи, щодо можливості виступити усно та переконливо, ставити питання та висловлювати думку щодо заявлених клопотань не є такими, що дають підстави слухати справу в судовому засіданні. Розгляд справи у письмовому провадженні є однією із форм здійснення судочинства і не позбавляє сторони заявляти клопотання по справі у письмовому вигляді, не зменшує обсяг дослідження доказів та не впливає на їх оцінку судом.
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що 07.04.2025 між компанією “Soltera Trade Limited”, Гонконг (Продавець) та TOB “МОДНА ХВИЛЯ” (Покупець) укладений контракт №MH/ST. До Одеської митниці подані митні декларації (МД) №25UA500020009752U5 від 26.12.2025, №25UA500020009944U3 від 31.12.2025, №26UA500020000006U7 від 02.01.2026, №26UA500020000008U5 від 02.01.2026, №26UA500020000050U5 від 05.01.2026, відповідно до яких за умовами поставки CPT на митну територію України надійшов товар ТОВ «МОДНА ХВИЛЯ», а саме: трикотажне полотно, речі домашнього вжитку, тканини трикотажні. Відповідачем за результатами опрацювання поданих МД та документів винесена картка відмови та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Не погоджуючись з рішенням митного органу, позивач подав нові МД за якими товар був випущений у вільний обіг під гарантійні зобов`язання. Такі рішення є протиправними, оскільки надали всі необхідні документи для митного оформлення за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту). Просять задовольнити позовні вимоги.
Відповідачем надано відзив на позовну заяву, відповідно до якого позовні вимоги не визнали та зазначили, що під час здійснення митного оформлення за митними деклараціями (МД) № 25UA500020009752U5 від 26.12.2025, № 25UA500020009944U3 від 31.12.2025, № 26UA500020000006U7 від 02.01.2026, № 26UA500020000008U5 від 02.01.2026, № 26UA500020000050U5 від 05.01.2026, було опрацьовано інформацію, що міститься у поданих до митного оформлення документах та встановлено, що в них містяться розбіжності, вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у Рішеннях про коригування митної вартості товарів. Оскільки в поданих документах містяться розбіжності та не міститься всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, були прийняті обґрунтовані рішення про коригування митної вартості та картка відмови. Просять відмовити у задоволенні позовних вимог.
Судом встановлені такі обставини по справі.
07.04.2025 між компанією "Soltera Trade Limited", Гонконг (Продавець) та ТОВ "МОДНА ХВИЛЯ" (Покупець) укладений контракт №MH/ST, пунктом 1.2. якого передбачено, що продавець зобов`язується продавати Товар, а покупець купувати його згідно з умовами, які зазначені в цьому Контракті та підтверджені інвойсами до кожної окремої поставки.
Відповідно до пункту 2.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 вид, кількість, ціна та умови поставки Товару узгоджуються сторонами та зазначаються в інвойсах, що є невід`ємною частиною Контракту.
В пункті 2.2. контракту № MH/ST від 07.04.2025 зазначено, що Товар повинен бути упакований відповідно до встановлених технічних вимог, що забезпечують збереження його якості під час транспортування.
Відповідно до пункту 3.2. контракту № МН/T від 07.04.2025 для кожної окремої поставки умови постачання, згідно з Інкотермс 2020, будуть уточнені в Інвойсах.
Пунктом 3.3. контракту № MH/ST від 07.04.2025 передбачено, що у разі необхідності, відправником Товару може бути інша компанія, що буде вказано в товаросупровідних документах.
Пунктом 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 визначено, що оплата Товару здійснюється з відстрочкою на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України.
Декларантом позивача для здійснення митного оформлення товару до Одеської митниці подані митні декларації (МД) №25UA500020009752U5 від 26.12.2025, №25UA500020009944U3 від 31.12.2025, №26UA500020000006U7 від 02.01.2026, №26UA500020000008U5 від 02.01.2026, № 6UA500020000050U5 від 05.01.2026, відповідно до яких за умовами поставки CPT на митну територію України надійшов товар ТОВ «МОДНА ХВИЛЯ», а саме: трикотажне полотно поперечне в`язане, машинного в`язання, речі домашнього вжитку, нові, тканини трикотажні ворсові, машинного в`язання.
Для підтвердження заявленої митної вартості товару разом з митними деклараціями (МД) № 25UA500020009752U5 від 26.12.2025, № 25UA500020009944U3 від 31.12.2025, № 26UA500020000006U7 від 02.01.2026, № 26UA500020000008U5 від 02.01.2026, № 26UA500020000050U5 від 05.01.2026 позивачем подані документи, які зазначені у графі 44 МД.
Під час здійснення Одеською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митними деклараціями (МД) № 25UA500020009752U5 від 26.12.2025, № 25UA500020009944U3 від 31.12.2025, № 26UA500020000006U7 від 02.01.2026, № 26UA500020000008U5 від 02.01.2026, № 26UA500020000050U5 від 05.01.2026 встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності та не містяться всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, та обґрунтовано у графі 33 Рішень про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000387/2 26.12.2025, № UA500020/2025/000391/2 від 31.12.2025, № UA500020/2026/000001/2 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000002/2 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000004/2 від 05.01.2026, а саме:
І. (МД) № 25UA500020009752U5, рішення № UA500020/2025/000387/2 від 26.12.2025.
1) в пакувальному листі від 03.09.2025 № Б/н з-поміж описових відомостей зазначено наявність торговельної марки LMTextile, проте в інвойсі відомості щодо ТМ відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю рахунку фактури, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки; 
2) рахунок-фактура від 03.09.2025 № SOL-030925-1SRAU визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і свідчить про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі продажу та вартості товарі; 
3) відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) від 03.09.2025 № SOL030925- 1SRAU (графа 20 ЕМД) товар поставляється на умовах CPT Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в місце призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м. Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 Кодексу;
4) в п.5.1 Контракту від 07.04.2025 № MH/ST зазначено, що оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Слід зазначити, що вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника ( комісіонера) у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції;
5) згідно п.2.1.2 Договору комісії від 29.08.2025 № 290825_1 комісіонер повинен письмово або електронною поштою повідомити комітента про наявність цінових пропозицій на товар, а згідно п 4.1 Договору усі витрати Комісіонера, які відшкодовуються Комітентом відображаються Комісіонером у його письмовому звіті з додатком копій усіх документів, що підтверджують витрати, проте відповідні документи відсутні;
6) згідно п. 2.1. контракту від 07.04.2025 № MH/ST, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. В пакувальний листі від 03.09.2025 № Б/н та рахуноку-фактурі від 03.09.2025 № SOL-030925-1SRAU, що видані продавцем товару Soltera Trade Limited (Гонг-Конг) вказують з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонг-Конгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення.
26.12.2025 декларантом додатково за запитом митного органу надіслано прайс-лист продавця від 12.09.2025 № Б/н, повідомлено митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості. 
ІІ. (МД) № 25UA500020009944U3, рішення №UA500020/2025/000391/2 від 31.12.2025.
1) в пакувальному листі від 18.06.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товару торговельної марки LMTextile, DWTextile, проте в інвойсі від 18.06.2025 SOL-180625-1HFDD відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки;
2) відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу, поставка товару здійснюється на умовах CPT Kharkiv, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару; 
3) відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) від 18.06.2025 № SOL180625- 1HFDD (графа 20 ЕМД) товар поставляється на умовах CPT Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику (в даному випадку ФОП ОСОБА_1 ) чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м. Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 МКУ; 
4) рахунок-фактура (інвойс) від 18.06.2025 № SOL-180625-1HFDD визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів; 
5) до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (B/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів. 
6) відповідно до умов викладених у Рахунку-фактурі (інвойс) та п.5.1 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.
31.12.2025 митним органом отримано прайс лист № б/н від 18.06.2025 від позивача та лист в якому повідомили, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості
ІІІ. (МД) № 26UA500020000006U7, рішення №UA500020/2026/000001/2 від 02.01.2026.
1) в пакувальному листі від 07.04.2025 № Б/н з-поміж описових відомостей зазначено наявність на товарі 1, та згідно ЕМД від 02.01.2026 №26UA500020000006U7 торговельної марки LMTextile, проте в інвойсі від 07.04.2025 № SOL-070425-1YCRD відомості щодо ТМ відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю рахунку-фактури, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки; 
2) рахунок-фактура від 07.04.2025 № SOL-070425-1YCRD визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і свідчить про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі продажу та вартості товарі; 
3) відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) від 07.04.2025 № SOL070425- 1YCRD (графа 20 ЕМД) товар поставляється на умовах CPT Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в місце призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м.Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 МКУ; 
4) в п.5.1 Контракту від 07.04.2025 № MH/ST зазначено, що оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Слід зазначити, що вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника ( комісіонера) у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції; 
5) згідно п.2.1.2 Договору комісії від 29.08.2025 № 290825_1 комісіонер повинен письмово або електронною поштою повідомити комітента про наявність цінових пропозицій на товар, а згідно п 4.1 Договору усі витрати Комісіонера , які відшкодовуються Комітентом відображаються Комісіонером у його письмовому звіті з додатком копій усіх документів, що підтверджують витрати; 
6) згідно п. 2.1. контракту від 07.04.2025 № MH/ST, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. В пакувальний листі від 07.04.2025 № Б/н та рахуноку фактурі від 07.04.2025 № SOL-070425-1YCRD , що видані продавцем товару Soltera Trade Limited (Гонг-Конг) вказують з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонг-Конгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення.
02.01.2026 митним органом отримано прайс лист № б/н від 07.04.2025 та лист в якому повідомили, що згідно статті 53 МКУ декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості.
IV. (МД) № 26UA500020000008U5, рішення №UA500020/2026/000002/2 від 02.01.2026.
1) в пакувальному листі від 10.04.2025 № Б/н з-поміж описових відомостей зазначено наявність торговельної марки LMTextile, проте в інвойсі відомості щодо ТМ відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю рахунку фактури, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки; 
2) рахунок-фактура від 10.04.2025 № SOL-100425-1DDUN визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і свідчить про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі продажу та вартості товарі; 
3) відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) від 10.04.2025 № SOL-100425-1DDUN (графа 20 ЕМД) товар: поставляється на умовах СРТ Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику' чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в місце призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м. Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, б частини десятої статті 58 Кодексу;
4) в п.5.1 Контракту від 07.04.2025 № MH/ST зазначено, що оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Слід зазначити, що вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника ( комісіонера) у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. 4.21 cm. 58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі-ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції;
5) згідно п.2.1.2 Договору комісії від 29.08.2025 № 290825_1 комісіонер повинен письмово або електронною поштою повідомити комітента про наявність цінових пропозицій на товар, а згідно п 4.1 Договору усі витрати Комісіонера, які відшкодовуються Комітентом відображаються Комісіонером у його письмовому звіті з додатком копій усіх документів, що підтверджують витрати, проте відповідні документи відсутні;
6) згідно п. 2.1. контракту від 07.04.2025 № MHZST, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. В пакувальний листі від 10.04.2025 № Б/н та рахуноку-фактурі від 10.04.2025 № SOL-100425-1DDUN, що видані продавцем товару Soltera Trade Limited (Гонг-Конг) вказують з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонг-Конгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою ймовірністю свідчить, про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправний не, має стосунку до їх створення.
02.01.2026 декларантом додатково надіслано прайс-лист продавця від 10.04.2025 № Б/н, та лист в якому повідомили, що згідно статті 53 МКУ декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості.
V. (МД) № 26UA500020000050U, рішення № UA500020/2026/000004/2 від 05.01.2026.
1) в пакувальному листі від 03.11.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товару торговельної марки EUROTEXTILE, в пакувальному листі від 31.10.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товару торговельної марки HYTextile, проте в інвойсі від- 03.11.2025 SOL-031125-1 CRGH та від 31.10.2025 №SOL-311025-1CRGA відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданих до митного контролю інвойсів, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки; 
2) відповідно до ч. 10 ст. 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу, поставка товару здійснюється на умовах СРТ Kharkiv, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару;
3) відповідно до інвойсів від 03.11.2025 SOL-031125-1CRGH та від 31.10.2025 № SOL- 311 025-1CRGA товар поставляється на умовах СРТ Kharkiv, що означає,- що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м. Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складаєш митної вартості, визначених. пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 Кодексу;
4) інвойси від 03.11.2025 SOL-031125-1CRGH та від 31.10.2025 № SOL311025-1CRGA визначають вартість товару за рулон, проте ні в зазначених документах, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів;
5) до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (ВИ, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Польщі та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів; 
6) відповідно до умов викладених у інвойсах та п.5.1 Контракту від 07.04.2025 № MH/ST, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 з дати перетину кордону. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції; суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.
05.01.2026 митним органом отримано прайс-листи № б/н від 31.10.2025 та від 03.11.2025
та лист в якому повідомили, що згідно статті 53 МКУ декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості.
Позивач не погодився з вищенаведеними рішеннями митного органу і звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи питання про правомірність прийнятого відповідачем рішення про коригування митної вартості товару, суд враховує такі приписи діючого законодавства.
Відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частинами 4 та 5 ст. 58 МК України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант який заявляє митну вартість товару зобов`язаний подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Відповідно до п.6 ст. 54 МКУ, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. 
До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.
Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Частиною 2 встановлений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Зокрема, статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: (далі йде їх перелік). 
Також, згідно з частиною 6 вищевказаної статті, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відтак, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Як встановлено у цій справі, при декларуванні товару позивач визначив його митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно до умов контракту, інвойсу та інших документів постачальника.
Співставляючи та аналізуючи оскаржувані рішення митного органу суд зазначає, що в більшості своїй вони за суттю та змістом є ідентичними з посиланням лише на документи які різняться лише датами видачі та номерами, а тому суд вважає можливим групувати їх за найменуванням документа та підставами прийняття оскаржуваних рішень.
1. Рахунки-фактури (інвойси)
Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UА500020/2025/000387/2 від 26.12.2025, № UА500020/2025/000391/2 від 31.12.2025, № UА500020/2026/000001/2 від 02.01.2026, № UА500020/2026/000002/2 від 02.01.2026, № UА500020/2026/000004/2 від 05.01.2026 підставами для коригування митної вартості товару зазначає: “Відповідно до умов викладених у рахунках-фактурах (інвойсах) від 03.09.2025 № SOL-030925-1SRAU, від 18.06.2025 № SOL-180625- 1HFDD, від 07.04,2025№ SOL-070425-1YCRD, від 10.04.2025 № SOL-100425-1DDUN, від 03.11.2025 SOL-031125-1CRGH та від 31.10.2025 № SOL-311025-1CRGA оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 180 днів з дати перетину кордону, а п. 5,1 Контракту від 07.04.2025 № МН/SТ оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VIIГАТТ. 4.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції”.
Суд відхиляє зазначені митним органом підстави, оскільки у інвойсах зазначено, що Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України, про що в листах від 26.12.2025, від 31.12.2025, від 02.01.2026, від 02.01.2026, від 05.01.2026 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась. Вказали, що умовами пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг.
Таким чином, відстрочка платежу на 90 днів, передбачена контрактом № MH/ST від 07.04.2025, є домовленістю сторін, що відображає їхні комерційні інтереси та повністю відповідає вимогам законодавства. Встановлення тривалості відстрочки є виключною прерогативою сторін контракту, оскільки сторони вільні y визначенні цього строку на власний розсуд, і митний орган не має правових підстав для оспорювання цієї умови.
Суд погоджується з позицією позивача, що твердження митного органу про “світову практику” та “нетиповість” відстрочки на 90 днів є суб`єктивним та юридично нікчемним, оскільки поняття “світова практика” не має визначення в українському законодавстві та не є обов`язковим для застосування. Митний орган не навів жодного факту чи прикладу цієї “світової практики”, який би демонстрував неприпустимість такої відстрочки для імпорту тканини, що відстрочка на 90 днів є аномальною для цього ринку, а також не довів, що така відстрочка суперечить українському законодавству.
Суд зазначає, що здійснення Покупцем оплати за товар у відповідності до умов пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 з відстроченням платежу, не стосується числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів, а тому не могло бути підставою для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також причиною для коригування митної вартості та для відмови у митному оформленні товарів.
2. Щодо пакувальних листів.
Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів, що в пакувальних листах від 03.09.2025 № Б/н, від 18.06.2025 № Б/Н, від 07.04.2025 № Б/н, від 10.04.2025 № Б/н, від 03.11.2025 № Б/н, від 31.10.2025 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарах торговельних марок LMTextile, DWTextile, проте в інвойсах відомості щодо торговельної марки відсутні, що може свідчити про неврахування такої характеристики при встановленні вартості товару, позивач зазначив, що митний орган не обґрунтував що торговельна марка, зазначена у пакувальних листах, є фактором, який впливає на ціноутворення в даних операціях, прямо впливають на обчислення митної вартості, на ринкову вартість товару.
Суд повністю погоджується з позицією позивача і зазначає, що викладена митним органом позиція є їх припущенням, що зазначення торгівельної марки може вплинути на митну вартість, що не є належним обґрунтуванням правомірності прийнятого рішення, а зобов`язує відповідача довести їх припущення у спосіб визначений законом.
3. Щодо визначення вартості товару.
Одеська митниця зазначає, що в рахунок-фактура від 03.09.2025 № SOL-030925-1SRAU, від 18.06.2025 № SOL-180625-1HFDD, від 07.04.2025 № SOL-070425-1YCRD, від 10.04.2025 № SOL-100425-1DDUN, від 03.11.2025 SOL-031125-1CRGH та від 31.10.2025 № SOL311025-1CRGA визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і свідчить про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі продажу та вартості товару.
Позивач, посилаючись на Конвенцію про створення Ради Митного Співробітництва 1950 року, Рекомендації Європейської економічної комісії ООН зазначив, що вони не передбачають зазначення у рахунках-фактурах (інвойсах) відомостей щодо другорядних, додаткових відомостей про розміри рулона, виробника та торгової марки товару.
Суд погоджується з позицією позивача і зазначає, що законодавством України не затверджена форма рахунку-фактури (інвойсу) та перелік обов`язкових реквізитів, які повинен містити рахунок-фактура (інвойс), а також відсутнє положення про те, що рахунок-фактура (інвойс) в обов`язковому порядку повинен містити інформацію про розміри рулона.
Дослідивши надані інвойси суд зазначає, що в рахунках-фактурах (інвойсах) вказана кількість пакунків, рулонів кожного товару та ціна за одиницю товару, що дозволяє визначити вартість, яка в них вказана.
Приписи МКУ не зобов`язують декларанта вказувати в інвойсі другорядні характеристики товару - ширину рулонів, кількість квадратних метрів, виробника чи торговельну марку, якщо ці дані не впливають на ціну, фактично сплачену або яка підлягає сплаті. 
Відсутність у інвойсі деталізації фізичних характеристик товару, таких як розміри стрічок, рулонів, чи відомості про відправника не є підставою для відмови у застосуванні першого методу визначення митної вартості за ціною договору, якщо загальна сума, фактично сплачена або яка підлягає сплаті підтверджена первинними документами, такими як інвойс, контракт та платіжні доручення, якщо вартість була вже сплачена за умовами договору. Адже головним критерієм для застосування першого методу визначення митної вартості є підтвердження загальної суми операції.
Суд також зазначає, що розбіжності між інвойсом та пакувальним листом, зокрема відсутність у інвойсі даних про виробника чи торговельну марку, не є достатньою підставою для коригування митної вартості, оскільки відсутня законодавчо встановлена вимога щодо обов`язкового зазначення таких даних в інвойсі.
4. Щодо транспортних витрат.
В рішеннях про коригування митної вартості товарів як підставу для коригування митної вартості товарів митниця зазначила про те, що відповідно до рахунків-фактур (інвойсів) товар поставляється на умовах СРТ Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м. Харків є невід?ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 Кодексу".
Також Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000391/2 від 31.12.2025, № UA500020/2026/000004/2 від 05.01.2026 що до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (BL, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії, Польщі та документи, які містять інформацію про витрати, пов?язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості.
Спростовуючи зазначене позивач вказав, що умови поставки СРТ передбачають, що покупець не має жодного зобов`язання перед продавцем щодо укладання договору перевезення. Покупець ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ” не здійснював будь-яких витрат на транспортування до місця ввезення на митну територію України, а також до місця призначенні (м. Харків).
Суд зазначає, що у статті А.9 “Розподіл витрат” розділу А “Обов`язки продавця” умов поставки СРТ Офіційних і правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) передбачено: “Продавець зобов`язаний оплатити: а) усі витрати, пов`язані з товаром, до моменту його поставки відповідно до статті А.2, окрім витрат, що оплачує покупець, які передбачено статтею В.9; b) транспортні та всі інші витрати, що виникають відповідно до статті А.4, включаючи витрати на завантаження товару та витрати на гарантування безпеки перевезень.
В листах від 26.12.2025, від 31.12.2025, від 02.01.2026, від 02.01.2026, від 05.01.2026 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону, умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення, яким відповідно до інвойсів є м. Харків.
Продавцем (компанією “Soltera Trade Limited”, Гонконг) було наданні ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ” міжнародні товарно-транспортні накладні (CMR) 2480 від 24.12.2025, № 6567 від 24.12.2025-, №І855 від 29.12.2025, № 5918 від 29.І2.2025, б/н від 29.12,2025, № б/н від 29.12.2025, які підтверджували факт перевезення товарів автомобільним транспортом з Константи (Румунія), Гданську (Польща) (графи № 4, № 21) до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення. 
Відповідно до умов поставки СРТ продавець має право залучали перевізників, постачальників або інших контрагентів для виконання своїх зобов`язань щодо транспортування товарів, оскільки організація логістики через третіх осіб є стандартною практикою в міжнародній торгівлі.
Частиною другою ст. 53 МКУ передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умова ми поставки витрати на
транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Отже, транспортні (перевізні) документи надаються для товарів тільки якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. 
Таким чином висновки митного органу з цього питання є протиправними і підлягають скасуванню.
5. Щодо цінових пропозицій передбачених п.2.1.2 договору.
В рішеннях митного органу №UA500020/2025/000387/2 від 26.12.2025, №UA500020/2026/000001/2 від 02.01.2026, № UA500020/2026/000002/2 від 02.01.2026 зазначене про те, що: "Згідно п.2.1.2 Договору комісії від 29.08.2025 № 290825_1 комісіонер повинен письмово або електронною поштою повідомити комітента про наявність цінових пропозицій на товар, а згідно п 4.1 Договору усі витрати Комісіонера, які відшкодовуються Комітентом відображаються Комісіонером у його письмовому звіті з додатком копій усіх документів, що підтверджують витрати, проте відповідні документи відсутні".
Позивач, спростовуючи зазначене вказує, що договори з третіми особами на користь продавця (у тому числі — рахунки про здійснення платежів третім особам, якщо вони не є умовою продажу товару) не впливають на митну вартість, якщо: вартість товару, зазначена в інвойсі, повністю сплачується безпосередньо продавцеві та в інвойсі або контракті не передбачено, що покупець зобов?язаний здійснювати додаткові виплати третім особам.
Суд вважає висновки митного органу протиправного виходячи з наступного.
У відповідності до статті 49 МК України, митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартістю, що базується на ціні, фактично сплаченій або такій, що підлягає сплаті за ці товари. 
Відповідно до частини другої статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість, є зокрема інвойс, зовнішньоекономічний договір, платіжні документи тощо.
Відповідно до підпункту «а» пункту 1 частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати понесені покупцем (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов?язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів. 
Тобто, до ціни можуть додаватися комісійні або посередницькі витрати лише у випадку, якщо вони є умовою продажу товару покупцю.
Зазначені в інвойсах (invoice) № SOL-030925-1SRAU від 03.09.2025, № SOL-180625-
1HFDD від 18.06.2025, № SOL-070425-1YCRD від 07.04.2025, № SOL-100425-1DDUN від
10.04.2025, № SOL-031125-1CRGH від 03.11.2025 та № SOL-311025-1CRGA від 31.10.2025 суми повністю підлягають сплаті безпосередньо продавцю, що підтверджується відомостями, що зазначені у відповідних інвойсах та контракті № MH/ST від 07.04.2025.
Таким чином, положення у договорі комісії № 290825_1 від 29.08.2025 щодо повідомлення комітента про наявність цінових пропозицій на товар та про надання звітності є внутрішніми правовідносинами сторін договору і не впливає на обсяг прав та обов?язків перед митницею, фактичне здійснення поставки, достовірність цінової інформації, або визначення митної вартості. Питання інформування комітента не впливає на реальність господарської операції.
Крім того, суд зазначає, що МКУ не містять вимоги щодо обов?язкового подання митниці звіту комісіонера як документа що підтверджує митну вартість товару.
Перелік документів, що можуть бути подані до митниці або витребувані митницею для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 Nє 4495-VI. Звіт комісіонера до цього переліку не входить.
6. Щодо пакувальних листів.
В рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2025/000387/2 від 26.12.2025, № UA500020/2026/000001/2 від 02.01.2026, № UA500020/2026/000002/2 від 02.01.2026 митниця зазначила про те, що: "Згідно п. 2.1. контракту від 07.04.2025 № MH/ST, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. Пакувальні листи від 03.09.2025 б/н, від 07.04.2025 б/н, від 10.04.2025 б/н та рахунки-фактури від 03.09.2025 № SOL-030925-1SRAU, від 07.04.2025 № SOL-070425-1YCRD, від 10.04.2025, № SOL-100425-1DDUN видані продавцем товарів Soltera Trade Limited (Гонг-Конг) вказують з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонг-Конгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення".
Позивач зазначає, що спірні рішення прийняті з порушенням положень параграфу 1 статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.
Суд з цього питання приходить до наступних висновків. 
Згідно з частиною 2 статті 7 МКУ, митна - справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.
Відповідно до статті 1 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983, дата приєднання України 17.05.2002): (далі російською) «Для целей настоящей Конвенции: а) под "Гармонизированной системой описания и кодирования товаров", именуемой ниже "Гармонизированная система", понимается - Номенклатура, включающая в себя товарные позиции, субпозиции и относящиеся к ним цифровые коды, примечания к разделам, группам и субпозициям, а также основные правила классификации для толкования Гармонизированной системы, приведенные в приложении к настоящей Конвенции; b) под "номенклатурой, таможенных тарифов" понимается номенклатура, разработанная в соответствии с законодательством Договаривающейся Стороны для взимания таможенных пошлин при импорте товаров".
Параграфом 1 статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису-та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983, дата приєднання України: 17.05.2002) передбачено, що (далі російською) "1. С учетом исключений, перечисленных в статье 4: а) каждая Договаривающаяся Сторона Конвенции обязуется, за исключением случаев применения положений пункта (а) настоящего параграфа, что ее таможенно-статистические номенклатуры будут находится в соответствии с Гармонизированной системой с момента вступления настоящей Конвенции в ежу по отношению к этой Стороне. Тем самым она обязуется по отношению к своей номенклатуре таможенных тарифов и статистической номенклатуре: і/ использовать все товарные позиции и субпозиции Гармонизированной системы, а также относящиеся к ним цифровые коды без каких-либо дополнений или изменений; п/ применять основные правила классификации для толкования Гармонизированной системы, а также; все примечания к разделам, группам и субпозициям и не изменять объем разделов, групп, товарных позиций и субпозиций Гармонизированной системы; т/соблюдать порядок кодирования, принятый Гармонизированной системе".
Китай приєднався до цієї Конвенції 23.06.1992 та для нього зазначена Конвенція набула чинності з 01.01.1993. 
Україна приєдналась до цієї Конвенції 26.08.2002 та для неї зазначена Конвенція набула чинності 01.01.2004.
Гонконг - ще спеціальний адміністративний район Китайської Народної Республіки (КНР) з широкою автономією, тобто це частина КНР з особливим адміністративним статусом.
Згідно повідомлення Департаменту митниці та акцизу Гонконгу від 29.12.2016, розміщеного на офіційному порталі уряду Гонконгу (електронний доступ: https://wwwdnfo.gov.hk/§іа/§епега1/201612/29/Р2016122900348.htm), Міжнародна конвенція при Гармонізовану систему опису та кодування товарів застосовується до Спеціального адміністративного району Гонконгу з 01.01.2017. Також зазначено, що Гонконг повністю прийняв Гармонізовану систему для цілей торговельних декларацій з 01.01.1992 року.
Гармонізована система, розроблена Всесвітньою митною організацією, є ієрархічною системою класифікації та кодування товарів. Кожен товар ідентифікується 6-значним кодом Гармонізованої системи, в якому перші дві цифри позначають «розділ» в гармонізованій системі, під яким класифікується товар, перші чотири цифри позначають «заголовок» (товарна позиція), а всі шість цифр позначають «підзаголовок» (товарна підпозиція).
Гармонізована система Гонконгу - це 8-значна система класифікації, перші шість цифр повністю відповідають Гармонізованій системі, розробленій Всесвітньою митною організацією, а додаткові 7-а та 8-а цифри відповідають вимогам для більш детальної класифікації товарів у Гонконзі.
Частинами 1,4 статті 67 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-УІ визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про. Митний тариф України. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Законом України від 19.10.2022 № 2697-ГХ "Про Митний тариф України" встановлений Митний тариф України.
Пунктами 2, 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 визначено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України “Про Митний тариф України”, що використовується для цілей тарифного та .інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі- Комбінована номенклатура).
Таким чином, у відповідності до параграфу 1 статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів Китайська Народна Республіка, Спеціальний адміністративний район Гонконг та Україна зобов`язались використовувати без будь-яких змін та доповнень всі товарні позиції та підпозиції (субпозиції) Гармонізованої системи опису та кодування товарів, а також цифрові коди, що до них відносяться.
Отже, як правильно зазначає позивач, товарні позиції та підпозиції (субпозиції) Гармонізованої системи опису та кодування товарів, для всіх учасників Конвенції мають бути однакові тане повинні змінюватись, а тому цифрові коди, що відносяться до товарних позицій та підпозицій (субпозицій) для всіх учасників Конвенції мають, бути однакові та не повинні змінюватись на рівні перших шести знаків.
Суд зазначає, що у всих інвойсах щодо товару “Тканина’’, зазначений код УКТЗЕД 6006.
Згідно відомостей Гармонізованої системи Гонконгу - заголовки (товарні позиції) означають: 6006 - інші трикотажні або гачкові тканини, крім тих, що зазначені в позиціях 6001- 6005. 
Згідно відомостей УКТЗЕД товарні позиції означають: 6006 - інші полотна трикотажні машинного або ручного в`язання.
Таким чином, вищевказані товарні позиції Гармонізованої системи Гонконгу та УКТЗЕД є однаковими на рівні перших чотирьох знаків, оскільки базуються на Міжнародній конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.
Зазначене є підставою для визнання протиправними висновків митного органу з цього питання.
7. Щодо страхування.
В рішеннях про коригування митної вартості № UA500020/2025/000391/2 від 31.12.2025, № UA500020/2026/000004/2 від 05.01.2026 в якості підстави для коригування митної вартості товарів митний орган зазначив: “ Відповідно до наданого інвойсу-поставка товару здійснюється на умовах СРТ Kharkiv, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись, в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару”.
Заперечуючи проти такого висновку позивач зазначив, що страхування товарів не здійснювалось, а тому твердження про відсутність документальної інформації щодо наявності/відсутності страхових витрат з урахуванням заявлених умов поставки СРТ-Харків не відповідає дійсності та не могло бути підставою для прийняттярішень про коригування митної вартості товарів.
Суд вважає висновок митного органу протиправним виходячи з наступного.
Згідно з п. 8ч. 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Верховний Суд у постанові від 18.01.2018 у справі №814/1204/15 зазначив, що якщо декларант заявляє, що страхування не здійснювалось, він не має доводити цього факту, декларант має підтвердити лише ті факти, які на його думку пов`язані із витратами та входять до митної вартості товару. Натомість, якщо митниця стверджує, що страхування все ж таки здійснювалось та вартість страхування повинна включатись до вартості товару, митниця повинна довести цей факт, чого у даному випадку зроблено не було. Також, необхідно наголосити, що обов`язковість страхування за договорами на умовах поставки СРТ відсутня, адже відповідно до умов СРТ у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. При цьому, страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватися. Отже, термін СРТ передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару.
В контракті № MH/ST від 07.04.2025 не зазначено, що до обов`язків сторін належить здійснення страхування вантажу.
В інвойсах (invoice) № SOL-180625-1HFDD від 18.06.2025, № SOL-311025- 1CRGA від 31.10.2025, № SOL-031125-1CRGH від 03.11.2025 наведені умови поставки СРТ - Харків та вказано, що страхування товарів не проводилось (Goods were not insured).
Таким чином, у відповідності до положень п. 8 ч. 2 статті 53, п. 7 ч. 10 статті 58 МК України декларант повинен надати страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, лише якщо таке страхування здійснювалося, а оскільки страхування вантажу не здійснювалось тому безпідставними є твердження відповідача про відсутність відомостей про страхування товару та неможливість перевірки правильності визначення - митної вартості товарів через відсутність документів про страхування товарів.
8. Щодо прайс-листів.
Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості -товарів № UA500020/2025/000387/2. від 26.12.2025, № UA500020/2025/000391/2. від 31.12.2025, № UA500020/2026/000001/2 від 02.01.2026, № UA500020/2026/000002/2 від 02.01.2026, № UA500020/2026/000004/2 від 05.01.2026 в якості підстави для коригування митної вартості товарів також вказує на те, що «прайс-листи № б/н від 18.06.2.025, № б/н від 07.04.2025, № б/н від 31.10.2025 та від 03.11.2025, які видано не виробником товару. У наданих до митного оформлення прайс-листах зазначено ціну товару на умовах СРТ Kharkiv, таким чином призначені для відповідного регіону, тобто дані прайс-листи не призначені для необмеженого кола осіб та не можуть використовуватись і для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів; у наданих прайс-листах зазначено найменування товару без наведення точних характеристик товару від яких може залежати вартість товару. Надіслано прайс-листи продавця від 03.09.2025 б/н, від 10.04.2025 № б/н, проте у них також не вказано торгову марку, тобто наявна розбіжність вже була доведена до декларанта. Крім того, в прайс-листах наявні також коди УКТЗЕД товарів, щодо чого декларанта також було повідомлено ”.
Заперечуючи позивач зазначив, що відомості, зазначені у прайс-листах від 03.09.2025, від 18.06.2025, від 07.04.2025, від 10.04|.202І5, від 03.11.2025 та від 31.10.2025 продавця товарів-компанії “SolteraTrade Limited”, Гонконг відповідали інформації, наведеній у інвойсах, а отже підтверджували відомості про митну вартість товарів, заявлену декларантом до Одеської митниці.
Суд не погоджується з висновками митного органу, оскільки жодною нормою законодавства України, міжнародного законодавства, не встановлено приписів, які б зобов`язували сторони договору купівлі-продажу визначати вимоги до прайс-листів, пакувальних листів, калькуляцій, комерційних пропозицій, в тому числі і строків їх актуальності та кола осіб яких вони стосуються. 
Законодавством не встановлено і конкретних вимог та переліку відомостей (критеріїв), які повинен містити прайс-лист чи комерційна пропозиція, оскільки – це по суті довідник цін (тарифів) на товари або послуги, який адресований невизначеному колу покупців, є документом довільної форми. Посилання як на складову та підставу визначення митної вартості товару на підставі комерційної пропозиції, прайс-листа виробника товару є безпідставними, оскільки обов`язкове подання такого документу ч. 2 ст. 53 МК України не передбачене.
Одеська митниця безпідставно не прийняла до уваги надані декларантом та його уповноваженою особою прайс-листи від 03.09.2025, від 18.06.2025, від 07.04.2025, від 10.04.2025, від 03.11.2025 та від 31.10.2025, а отже належним чином не здійснила перевірку числового значення заявленої позивачем митної вартості товарів. 
9. Щодо надання договору про комісійні витрати.
Однією із вимог митного органу додатково було надати договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту).
Позивач зазначив, що зазначена в інвойсах сума повністю підлягає сплаті безпосередньо продавцю, що підтверджується відомостями, що зазначені у відповідних інвойсах та контракті № МН/SТ від 07.04.2025. Договори зі третіми особами на користь продавця (у тому числі — рахунки про здійснення платежів третім особам, якщо вони не є умовою продажу товару), не впливають на митну вартість, якщо вартість товару, зазначена в інвойсі, повністю сплачується безпосередньо продавцеві та в інвойсі або контракті не передбачено, що покупець зобов`язаний здійснювати додаткові виплати третім особам.
Суд погоджується з позицією позивача і зазначає, що відповідно до підпункту «а» пункту 1 частини 10 статті 58 МКУ, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати понесені покупцем (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів. 
Тобто, до ціни можуть додаватися, комісійні або посередницькі витрати лише у випадку, якщо вони є умовою продажу товару покупцю.
Контрактом № МН/SТ від 07.04.2025 не передбачено залучення третіх осіб, а також не встановлено, що оплата будь-яких послуг третім особам є умовою продажу товару. Договір комісії на користь продавця (чи інший правочин аналогічного змісту), який міг би впливати на умови продажу товару, не укладався.
Згідно з частиною третьою статті 53 МКУ, додаткові документи, у тому числі договір з третіми особами та рахунки на оплату послуг комісіонера, подаються лише у випадку, якщо подані документи містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості.
Враховуючи, що подані до митного оформлення інвойси, контракт та інші товаросупровідні документи узгоджені та не містять жодних розбіжностей, містять інформацію про спосіб, структуру та термін оплати, то згідно з частиною п`ятою статті 53 МКУ, вимога надати вищезаначені додаткові документи є неправомірною, оскільки заборонено витребовувати документи, не передбачені цією статтею або за відсутності підстав.
В рішеннях зазначено також про те, що декларантом не подані усі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МКУ, заявлені відомості не підтверджені документально, що не відповідає дійсності, оскільки декларантом надано вичерпний перелік документів відповідно до вимог Митного Кодексу, жодних розбіжностей які б впливали на визначення митної вартості в поданих документах не міститься. 
Суд зазначає, що подання вказаних документів є правом декларанта, а не його обов`язком при цьому Відповідачем не наведено належних аргументів, щодо не можливості визначення складових митної вартості за наявності поданих документів.
Цей висновок підтверджується позицією Верховного Суду у постанові від 17.04.2018 по справі № 815/329/17, де суд зазначив, що витребування митницею додаткових документів можливе тільки у разі наявності обґрунтованих сумнівів митниці щодо розбіжностей, наявності ознаки підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари у наданих до митного оформлення документах. При цьому митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. 
Сам факт ненадання декларантом в установлений строк додаткових документів або ж відмови у їх наданні за відсутності оцінки достатності документів, первісно наданих декларантом, на підтвердження ціни угоди щодо товарів, що імпортуються, не є беззаперечною умовою для висновку про відсутність підстав для застосування першого методу визначення митної вартості.
Як вже було зазначено, відповідно до ч. 3 ст. 318 МК України, митний контроль передбачає мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи. 
Приписи вказаної статті митним органом порушені, оскільки саме формальний підхід до наданих документів, їх суб`єктивне оцінювання та опрацювання стали причиною прийняття протиправного рішення.
Вивчивши позиції сторін викладені у їх заявах по суті, дослідивши письмові докази надані сторонами та враховуючи приписи діючого законодавства, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню, оскільки позивачем доведені ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.
В той же час, відповідач не надав суду належні та допустимі докази, не навів правові обґрунтування правомірності прийнятого рішення, яке на думку суду не відповідає вимогам зазначеним у ч. 2 ст. 2 КАС України.
Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач зазначає про те, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу з чим суд погоджується, оскільки це вимога закону. Але, на думку суду такий обов`язок виникає тільки за умови неможливості визначення ціни товару на підставі поданих позивачем до митного органу документів. Оскільки суд приходить до висновку, що позивач разом з митною декларацією було подано достатньо документів які в повній мірі відображають ціну товару, то такий обов`язок позивач виконав ще до звернення до суду.
Судові витрати у вигляді судового збору підлягають стягненню на користь позивача.
Керуючись ст. 242- 246 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов ТОВ «МОДНА ХВИЛЯ» задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів №UA500020/2025/000387/2 26.12.2025, №UA500020/2025/000391/2 від 31.12.2025, №UA500020/2026/000001/2 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000002/2 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000004/2 від 05.01.2026.
Визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA500020/2025/000560 від 26.12.2025, №UA500020/2025/000564 від 31.12.2025. №UA500020/2026/000001 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000002 від 02.01.2026, №UA500020/2026/000004 від 05.01.2026.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці (код ЄДРПОУ ВП 44005631) на користь ТОВ «МОДНА ХВИЛЯ» (61124, м. Харків, пр. Аерокосмічний, 127-А, каб. 301, ЄДРПОУ 45619159) судовий збір у сумі 31 956,98 грн.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Попов В.Ф.