ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

03 квітня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/7796/23	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М., 
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» 
на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 року (головуючий суддя Голобутовський Р.З.) 
в адміністративній справі №160/7796/23 за позовом Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» до відповідача Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування наказу,- 

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Акціонерне товариство "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" звернувся 14.04.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками, просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками від 31.01.2023 №28-п "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки АТ "ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧОЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ" (код ЄДРПОУ 00191000)".
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.12.2023 (суддя Єфанова О.В.) клопотання представника Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками про закриття провадження - задоволено.
Провадження у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування наказу закрито.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.06.2024 (колегія у складі суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач), суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.) апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» задоволено.
Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 грудня 2023 року скасовано.
Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.07.2024, адміністративну справу №160/7796/23 розподілено судді Голобутовському Р.З.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2024 прийнято до свого провадження адміністративну справу №160/7796/23 за позовною заявою Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" до відповідача Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками про визнання протиправним та скасування наказу.
Призначено адміністративну справу №160/7796/23 за позовною заявою Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" до відповідача Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками про визнання протиправним та скасування наказу до розгляду за правилами загального позовного провадження.
27.02.2025 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.03.2025 клопотання Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" про зупинення провадження у справі №160/7796/23 задоволено.
Провадження у справі №160/7796/23 за позовною заявою Акціонерного товариства "Південний гірничо-збагачувальний комбінат" до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками про визнання протиправним та скасування наказу - зупинено до набрання законної сили рішенням у справі №160/3101/25.
Не погодившись з ухвалою суду Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило ухвалу про зупинення провадження скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 09.09.2025 апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками - задоволено. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.03.2025 скасовано та матеріали справи направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
24.10.2025 матеріали справи №160/7796/23 передано до розгляду судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду Голобутовському Р.З. та призначено до розгляду в підготовчому провадженні на 04.11.2025.
29.10.2025 представником позивача подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, до якої долучено уточнену позовну заяву, в якій викладено позовні вимоги в наступній редакції:
- визнати протиправним та скасувати наказ Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 31.01.2023 №28-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки АТ «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (код за ЄДРПОУ 00191000)»;
- визнати протиправними дії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо проведення перевірки на підставі наказу від 31.01.2023 №28-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки АТ «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО- ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (код за ЄДРПОУ 00191000)». 
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 року заяву Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» про збільшення позовних вимог у справі №160/7796/23 за позовною заявою Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками про визнання протиправним та скасування наказу – повернуто заявнику без розгляду.
Ухвала Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 року мотивована тим, що не наведено жодних підстав наявності об`єктивної неможливості звернення з відповідними позовними вимогами при подачі позовної заяви до суду. Проаналізувавши зміст заяви про збільшення позовних вимог та уточненої позовної заяви, судом першої інстанції встановлено, що представником Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» не виконано вимоги ч. ч. 1, 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України щодо обґрунтованості подання заяв до суду. Не погодившись з ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 року, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог. 
Вказує, що АТ «ПІВДГЗК» належним чином обґрунтовано заяву про збільшення позовних вимог, і відповідно, виконано приписи ч.1 ст.167 КАС України, в свою чергу застосування судом першої інстанції ч.2 ст.167 КАС України є неправомірним.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу про повернення без розгляду заяви щодо збільшення позовних вимог - без змін.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції ухвали від 11.11.2025 року, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм процесуального законодавства, що регулюють дані правовідносини. 
За правилами ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Аналіз наведених процесуальних норм дає підстави для висновку, що після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним прохальною частиною позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву. 
При цьому, норми Кодексу адміністративного судочинства України дозволяють позивачу скористатись таким правом до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. 
Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.
Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.
Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. 
Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. 
Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.
Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. 
Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.
Такий правовий підхід щодо застосування норми процесуального права, а саме ст. 47 Кодексу адміністративного судочинства України викладений у постанові Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.
Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.
Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. 
Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 01.11.2021 у справі №405/3360/17 (провадження №61-9545сво21).
Відповідно до ч. 1 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення).
Частиною 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Судом першої інстанції проаналізовано подану представником позивача заяву про збільшення позовних вимог та встановлено, що вона не містить жодних підстав необхідності збільшення позовних вимог та/або доповнення прохальної частини позовної заяви вимогою, що виникла під час розгляду справи в межах спірних правовідносин.
Судом першої інстанції, також, проаналізовано уточнену позовну заяву та встановлено, що зміст уточненої позовної заяви зводиться фактично до незгоди з прийнятим наказом Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками від 31.01.2023 №28-п "Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки АТ "ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧОЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ", яка була заявлена в первісній редакції позовної заяви.
Представником позивача не наведено нових специфічних підстав для заявлення нової вимоги про визнання протиправними дій Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо проведення перевірки на підставі наказу від 31.01.2023 №28-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки АТ «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (код за ЄДРПОУ 00191000)», оскільки всі доводи уточненої позовної заяви фактично зводяться до незгоди з прийнятим наказом, який є предметом розгляду справи.
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що із заявою про збільшення позовних вимог представник позивача звернувся 29.10.2025. 
Водночас обставини прийняття спірного наказу від 31.01.2023 №28-п були відомі позивачу станом на день звернення до суду з позовною заявою у квітні 2023 року.
Приписами положень ч.ч. 1, 2, 3 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Представником позивача не наведено жодних підстав наявності об`єктивної неможливості звернення з відповідними позовними вимогами при подачі позовної заяви до суду 14.04.2024. 
Проаналізувавши зміст заяви про збільшення позовних вимог та уточненої позовної заяви, судом першої інстанції встановлено, що представником Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» не виконано вимоги ч. ч. 1, 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України щодо обґрунтованості подання заяв до суду.
В силу 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Згідно з КАС України, позивач має право змінити предмет (вимоги) або підстави (обставини) позову, або змінити їх розмір (збільшити/зменшити) шляхом подання письмової заяви. 
Зміна предмету/підстав можлива до закінчення підготовчого засідання (або за 5 днів до першого засідання у спрощеному провадженні). 
Одночасна зміна і предмета, і підстав не допускається.
Слід взяти до уваги, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24.04.2024 року по справі №657/1024/16-ц, розмежовуючи поняття зміни предмету/підстав позову чи збільшення/зменшення ціни позову, зазначила, що оскільки предмет позову кореспондує зі способами захисту права, які визначені, зокрема, статтею 16 ЦК України, то зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, що може полягати в обранні позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права в межах спірних правовідносин. А зміна підстав позову – це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Водночас, як збільшення або зменшення розміру позовних вимог треба розуміти, відповідно, збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшений (чи зменшений) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Збільшенням розміру позовних вимог не може бути заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені в тексті позовної заяви.
Тобто, предмет позову – це вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить прийняти рішення. 
І він може виражатись як стягнення певної суми, так і здійснення певних дій. 
Ціна позову є лише грошовим виразом майнових вимог позивача – предмета позову.
Позивач, 29.10.2025 подав до суду першої інстанції заяву про збільшення позовних вимог, до якої долучено уточнену позовну заяву, в якій викладено позовні вимоги в наступній редакції:
- визнати протиправним та скасувати наказ Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 31.01.2023 №28-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки АТ «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО-ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (код за ЄДРПОУ 00191000)»;
- визнати протиправними дії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо проведення перевірки на підставі наказу від 31.01.2023 №28-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки АТ «ПІВДЕННИЙ ГІРНИЧО- ЗБАГАЧУВАЛЬНИЙ КОМБІНАТ» (код за ЄДРПОУ 00191000)».
Отже, вказана вимога про скасування наказу від 31.01.2023 №28-п подана з порушенням строку звернення до суду.
Наслідком звернення до суду з порушенням строку звернення до суду є залишення позову/частини позову без розгляду (ст. 123 КАС України). 
Як наслідок, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, про наявність підстав для залишення без розгляду заяви Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» про збільшення позовних вимог щодо скасування наказу від 31.01.2023 №28-п. Доводи апеляційної скарги не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу ухвали суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для її скасування.
Керуючись 241-245, 250, 311, 312, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Південний гірничо-збагачувальний комбінат» – залишити без задоволення.
Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.11.2025 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 03.04.2026 та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів в порядку та строки передбачені ст. 328, 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом 30-ти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова 

суддя Л.А. Божко 

суддя О.М. Лукманова