Справа № 185/12593/25
Провадження № 2/185/575/26
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2026 року м. Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді: Бондаренко В.М.,
за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша павлоградська державна нотаріальна контора Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, 

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2025 року позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша павлоградська державна нотаріальна контора Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить суд визначити їй додатковий строк, тривалістю два місяця, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Позиція позивача
В обґрунтування позову позивачка зазначила, що відповідно до заповіту від 04.12.2009, за життя, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповів їй належний йому на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , та вона 06.09.2025 звернулась до Першої павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із заявою про прийняття спадщини за заповітом. Проте, постановою державного нотаріуса Першої павлоградськї державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Тимченко О.М. від 06.09.2025, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право за заповітом на житловий будинок АДРЕСА_1 , після померлого ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням терміну для прийняття спадщини. Вважає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця, з поважних причин, так як 04.02.2025, внаслідок ДТП, була травмована та лікувалась, з діагнозом: перелом лівого ліктьового суглобу руки зі зміщенням, який потребував хірургічного втручання та подальшого лікування та реабілітації, що ускладнило її звернення до нотаріальної контори. 
Заяви, клопотання сторін; інші процесуальні дії у справі
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 листопада 2025 року було відкрито провадження у цивільній справі у порядку загального позовного провадження, а також витребувано з Першої павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) копію спадкової справи, заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживав за адресою: АДРЕСА_1 .
Представник відповідача Павлоградської міської ради Снєгирьова С.О. не скористалась, в порядку ст. 178 ЦПК України, своїм правом щодо надання відзиву на позовну заяву.
Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 січня 2026 року було закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.
У судове засідання позивачка не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити. 
Представник відповідача Павлоградської міської ради Снєгирьова С.О. у судове засідання не з`явилась, відповідно до поданої заяви просила розгляд справи проводити без її участі, покладаючись на розсуд суду.
Представник третьої особи Першої павлоградської державної нотаріальної контори Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в судове засідання не з`явився, відповідно до поданої заяви просив розгляд справи проводити без участі представника, покладаючись на розсуд суду, а також надав копію спадкової справи № 58/2025 заведеної до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 .
Фактичні обставини, встановлені судом
Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у віці 65 років, відповідно до повторно виданого 24.07.2025 Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис № 1377 від 20.08.2024.
Як вбачається з копії спадкової справи № 58/2025, заведеної у Першій павлоградській державній нотаріальній конторі Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , із заявою про прийняття спадщини за заповітом звернулась 06.09.2025 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , повідомив нотаріусу, що спадкоємці обов`язкової долі у спадщині щодо майна померлого (ст. 1241 ЦК України), а також спадкоємці (ст. 1241 ЦК України) відсутні.
Судом інші спадкоємці до майна померлого ОСОБА_2 не встановлені.
Відповідно до заповіту від 04.12.2009, за життя, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заповів належний йому на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який посвідчений 04.12.2009 державним нотаріусом Першої Павлоградської державної нотаріальної контори Тимченко О.М., реєстровий № 2-6498.
Постановою державного нотаріуса Першої павлоградської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області Тимченко О.М. від 06.09.2025 року, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право за заповітом на житловий будинок АДРЕСА_1 , після померлого ОСОБА_2 , у зв`язку з пропущенням терміну для прийняття спадщини.
Як вбачається з позову, позивачка з поважних причин пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України, який тривав з 18 серпня 2024 року (дата смерті ОСОБА_2 ) до 18 лютого 2025 року, з причин травмування 04.02.2025 внаслідок ДТП, та стаціонарного лікування з діагнозом: перелом лівого ліктьового виростку зі зміщенням, з подальшим лікуванням.
Відповідно до епікризу з медичної карти стаціонарного хворого № 989 КНП «ПЛІЛ» ПМР, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , була госпіталізована до хірургічного відділення, внаслідок ДТП 04.02.2025, з діагнозом: перелом лівого ліктьового виростку зі зміщенням, та перебувала на стаціонарному лікуванні з 07.02.2025 до 08.02.2025, з призначенням реабілітаційного лікування.
Відповідно до довідки КНП «ПЛІЛ» ПМР № 9391, ОСОБА_1 зверталась 03.09.2025 до лікаря травматолога зі скаргами у зв`язку з переломом лівого ліктьового виростку зі зміщенням та їй було рекомендоване подальше лікування. 
Норми права, які застосував суд, та висновки
Загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.
Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20).
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).
Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.
Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові.
В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 травня 2018 року в справі № 304/1648/14-ц (провадження № 61-6953св18).
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Початок перебіг строку для прийняття спадщини починається з наступного дня після відповідної календарної дати, тобто строк для прийняття спадщини має обчислюватись з наступного дня після дня смерті особи або оголошення її померлою. При визначенні кінцевого дня строку слід ураховувати, що правила частини п`ятої статті 254 ЦК України поширюються на будь-які сфери цивільно-правового регулювання і стосуються будь-яких суб`єктів цивільних правовідносин. Тому коли останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (див. постанову постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19 (провадження № 61-7013св20).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).
Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Дані висновки містяться у постанові Верховного Суду у справі №554/356/21 від 22 березня 2023 року.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.
Подібний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20).
Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, суд враховує, що пропуск встановленого законом строку про прийняття спадщини за заповітом був обумовлений поважними причинами, а саме, травмуванням та лікуванням позивачки внаслідок ДТП 04.02.2025, у зв`язку з переломом лівого ліктьового суглобу руки зі зміщенням, який потребував хірургічного втручання та подальшого лікування та реабілітації, що ускладнило її звернення до нотаріальної контори. 
Суд наголошує, що виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.
Враховуючи встановлені обставини справи, а також наведені позивачкою причини несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, які свідчать про наявність об`єктивних та істотних труднощів у питанні подання заяви про прийняття спадщини, суд, з урахуванням захисту інтересів позивачки у реалізації прав на спадкування за заповітом, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визначення позивачці додаткового строку, тривалістю два місця, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись ст. ст. ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд –

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Павлоградської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Перша павлоградська державна нотаріальна контора Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , додатковий строк, тривалістю два місяця, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду – з дня вручення йому повного рішення суду.
Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач – ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .
Відповідач – Павлоградська міська рада, місцезнаходження: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, буд. 95, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 33892721. 
Третя особа - Перша павлоградська державна нотаріальна контора Павлоградського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), місце знаходження: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Харківська, буд.114, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 02891115. 

Суддя        В.М. Бондаренко