Справа № 216/455/26
провадження №2-а/216/23/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

16 квітня 2026 року м. Кривий Ріг

Центрально – Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого судді: Гайтко Л.А. 
за участю :
секретаря судового засідання: Маленької Т.О. 
без участі сторін та без застосування технічного запису згідно зі ст. 229 КАС України
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Кривому Розі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник Єремчук К.А. до Відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник Єремчук К.А. до Відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.
У своїй позовній заяві позивач просить суд :
- поновити строк на оскарження постанови № R279831 від 01.01.2026 ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності;
- скасувати постанову № R279831 від 01.01.2026 ІНФОРМАЦІЯ_1 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.
Щодо вимоги поновлення пропущеного строку для подання позовної заяви для оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, слід зазначити наступне.
Відповідно до ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).
Суд вважає, що позивач пропустив встановлений строк для оскарження постанови з поважних причин, оскільки вказана постанова № R279831 від 01.01.2026 ІНФОРМАЦІЯ_2 позивачу у встановленому законом порядку не вручалася, матеріали справи не
містять доказів належного повідомлення про прийняття постанови та її вручення особі, щодо якої вона винесена, а відтак суд вважає за необхідне поновити позивачу строк для звернення до суду з вказаним позовом, враховуючи викладені обставити та з метою забезпечення доступу до правосуддя.
В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що через застосунок «Резерв +» ОСОБА_1 стало відомо про те, що 01.01.2026 р. відносно нього було складено Постанову № R279831 від 01.01.2026 за ст. 210-1 КУпАП, частина 3, однак завантажити вказану постанову через додаток неможливо, текст даної постанови недоступний.
Враховуючи вказане, позивач через представника звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_3 із запитом № 0601/01 від 06.01.2026 (копія направлена до ІНФОРМАЦІЯ_4 ), в якому просив надати копію Постанови № R279831 від 01.01.2026 за ст. 210-1 КУпАП, частина 3, складеної відносно ОСОБА_1 , та додаткові документи до неї (у разі наявності), а також надати інформацію про причини та підстави складення Постанови № R279831 від 01.01.2026 відносно ОСОБА_1 . Однак копія запитуваної постанови представнику позивача надана не була з невідомих обставин.
Позивач вважає вказану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню з огляду на те, що справа про адміністративне правопорушення розглядалася з грубими порушеннями та не було враховано що відповідно до довідки Військово-лікарської комісії №1977 від 15.06.2023 призовною комісією ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_1 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку на підставі статті 27-А, 38-В гр. ІІ наказу МОУ №402-2008 р. та 15.06.2023 виключений з військового обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_2 на підставі ст. 37
п.6 пп. 3 ЗУ «Про військовий облік і військову службу», тому винесена постанова є необґрунтованою та незаконною.
Ухвалою суду від 29.01.2026 р. відкрито провадження у даній справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Даною ухвалою суду витребувано у ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Києві належним чином завірену копію постанови № R279831 від 01.01.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 210-1 КУпАП, ч. 3.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Повноважний представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, відзиву на позовну заяву не надав та не виконав ухвалу суду від 29.01.2026 р. в частині надання на вимогу суду належним чином завіреної копії постанови № R279831 від 01.01.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 210-1 КУпАП, ч. 3.
Розгляд справи здійснено судом в порядку письмового провадження на підставі ст. 311 КАС України.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
01.01.2026 постановою № R279831 про адміністративне правопорушення, винесеною посадовою особою ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 8500 грн.
Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (стаття 10 КУпАП).

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (стаття 7 КУпАП).
Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зазначені обставини встановлюються у відповідності до ст. 279 КУпАП, зокрема, шляхом повного та всебічного дослідження доказів, якими відповідно до ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема і протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами та інше.
Зі змісту ст. 284 КУпАП вбачається, що одним з можливих наслідків розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення є притягнення особи до адміністративної відповідальності шляхом винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.
При цьому суд звертає увагу, що винесення постанови про накладення адміністративного стягнення є одним з найсуворіших наслідків вирішення справи про адміністративне правопорушення, оскільки внаслідок накладення стягнення особа зазнає негативних наслідків особистого, майнового чи організаційного характеру, що безумовно призводить до втручання у сферу її особистих прав, свобод та законних інтересів. Внаслідок цього рішення суду про притягнення особи до адміністративної відповідальності має бути достатнім чином обґрунтованим для забезпечення правомірності та пропорційності втручання у сферу особистих прав особи, якого вона зазнає внаслідок накладення на неї стягнення.
Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності може бути правомірним результатом розгляду і вирішення справи про адміністративне правопорушення, якщо судом у встановленому законодавством порядку шляхом дослідження належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів буде встановлено факт вчинення діяння, що відповідно до чинного законодавства містить ознаки складу адміністративного правопорушення, а також вину особи у вчиненні такого діяння.
Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 введено воєнний стан, який триває і по теперішній час.
Згідно з Указом Президента України №65/2022 від 24.02.2022 оголошено проведення загальної мобілізації.

Так, правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни визначає Закон України «Про військовий обов`язок і військову службу».
Правила військового обліку встановлені Законом України «Про військовий обов`язок та військову службу», Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Порядком організації та ведення військового обліку призовників і військовозобов`язаних, затвердженим постановами Кабінету Міністрів України №921 від 07.12.2016 та № 1487 від 30.12.2022.
Приписами ч. 1 ст. 210-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.
Частиною 3 статті 210-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період.
Адміністративні справи про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України) згідно ст.235 КУпАП розглядають територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.
Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачу стало відомо про оскаржувану постанову через застосунок «Резерв +», відповідачем постанову № R279831 від 01.01.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 210-1 КУпАП, ч. 3 позивачу не надано, так само як і його повноважному представнику адвокату Єремчук К.А., яка направляла відповідачу адвокатський запит.
Крім того, на вимогу суду (ухвала суду двічі направлялась на адресу відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_1 ) належним чином завіреної копії постанови № R279831 від 01.01.2026 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 210-1 КУпАП, ч. 3 не надано.
Відповідно до ч.7 ст.258, 285 КУпАП, п. 14 Інструкції № 3 постанова у справі про адміністративне правопорушення складається у двох екземплярах, один з яких вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Однак в порушення вимог зазначених норм КУпАП відповідачем по справі оскаржувану постанову позивачу ОСОБА_1 не вручено.
Також, як вбачається з матеріалів справи, відповідно до довідки Військово-лікарської комісії №1977 від 15.06.2023 р. призовною комісією ІНФОРМАЦІЯ_5 
ОСОБА_1 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку на підставі статті 27-А, 38-В гр. ІІ наказу МОУ №402-2008 р. та 15.06.2023 виключений з військового обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_2 на підставі ст. 37 п.6 п п. 3 ЗУ «Про військовий облік і військову службу», про що відповідні дані занесені до тимчасового посвідчення № НОМЕР_1 та до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів з отриманням номеру в реєстрі «Оберіг»: 230620201425735600019.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.11.2025 р. у справі № 160/26550/25 визнано протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , що полягає у невнесенні 

до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформації відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ), про визнання його за висновком ВЛК непридатним до військової служби та про виключення його з військового обліку, та зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_7 привести у відповідність дані у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ) шляхом зазначення статусу військового обліку позивача - «Виключений з військового обліку», відповідно військово - обліковим документам. 
Крім того, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 отримував повістку з вимогою прибути до ІНФОРМАЦІЯ_2 через засоби поштового зв`язку чи в інший спосіб, визначений законодавцем. Також про направлення такої повістки та її отримання не зазначено і у відповіді ІНФОРМАЦІЯ_4 на адвокатський запит.
З огляду на наведене, у матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що позивач викликався до ІНФОРМАЦІЯ_2 на конкретну дату та час, а також, що позивач отримав будь-яку повістку особисто або відмовився від отримання, про що зроблене відповідне застереження про відмову від її отримання. 
У зв`язку з вищевикладеним, за результатами розгляду справи та дослідження матеріалів справи суд вважає, що як факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП, так і його вина у вчиненні правопорушення не доведені.
Також, суд звертає увагу на те, що Верховний Суд у Постановах від 31.03.2021 у справі № 676/752/17, від 21.03.2019 у справі № 489/1004/17, від 30.01.2020 у справах № 308/12552/16-а та № 482/9/17, від 06.02.2020 у справі № 205/7145/16-а зробив такі висновки: «Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення».
Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Відповідачем також не надано до суду доказів того, що позивач був повідомлений про дату час та місце розгляду справи своєчасно.
Суд зазначає, що правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваженнями, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи. У п. 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 (заява №7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Недотримання відповідачем приписів законодавства України про адміністративні правопорушення тягне недоведеність з боку суб`єкта владних повноважень правомірності оскаржуваної у цій справі постанови та є підставою для її скасування.
За змістом статті 286 КАСУ за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення 

суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
З огляду на викладене, оскаржувана постанова № R279831 від 01.01.2026 року про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України витрати позивача по сплаті судового збору підлягають відшкодуванню йому за рахунок бюджетних асигнувань з ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 6-9, 77, 90, 229, 241-246, 250, 251, 255, 262, 286, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:
Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови № R279831 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП від 01.01.2026 року.
Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.
Постанову № R279831 від 01.01.2026 ІНФОРМАЦІЯ_1 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у вигляді штрафу за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210-1 КУпАП - скасувати.
Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з ІНФОРМАЦІЯ_1 ( адреса: АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 532,48 грн.
Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя        Л.А.Гайтко