Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків 
24 квітня 2026 року справа № 520/3974/26 

Харківський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Григоров Д.В., 
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні) в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "РИТМ 2011" (вул. Амосова, буд.27,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61176, код ЄДРПОУ37658083) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради (вул. Небесної Сотні, буд. 4,м. Ужгород,Ужгородський р-н, Закарпатська обл.,88000, код ЄДРПОУ04053699) про визнання протиправним та скасування припису, постанови,-

В С Т А Н О В И В:
Приватне підприємство "РИТМ 2011" звернулося до суду з адміністративним позовом, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 23.01.2026;
- визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушення вимог законодавства у сферi мостобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів i правил Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 23.01.2026;
- визнати протиправною та скасувати Постанову № 3 від 09.02.2026 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.
В обгрунтування заявленого позову зазначалось, що на переконання позивача що дії Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради є протиправними, у зв`язку із чим Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.01.2026р., Припис про усунення порушення вимог законодавства у сферi мiстобудiвної діяльності, будівельних норм, стандартів i правил від 23.01.2026, а також Постанова № 3 від 09.02.2026р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправними та підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 03.03.2026. відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін до суду. 
Відповідач позовні вимоги не визнав, надав до суду відзив на адміністративний позов. Згідно доводів відзиву відповідач вказував на те, що спеціалістами управління ДАБК було на звернення ТОВ «МАРКАН» проведено позапланову перевірку на об`єкті за адресою: вул. Мукачівська,44, м. Ужгород, кадастровий номер земельної ділянки : 2110100000:10:001:0292 відповідно до вимог Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 та за її наслідками встановлено низку порушень та позивачем, як замовником, здійснено будівельні роботи без отримання дозвільного документа, що надає право на їх виконання, в зв`язку з чим складено Акт від 23.01.2026р. № 2, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.01.2026р., припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 23.01.2026р. та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів правил від 23.01.2026р. За наслідком розгляду матеріалів винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №3 від 09.02.2026р., згідно якої позивача притягнуто до відповідальності та накладено штраф у розмірі 119 808 грн. 
Відповідач висновував, що не допустив порушень вимог законодавства при призначенні, проведенні перевірки, та в подальшому при винесенні згаданих вище приписів та притягненні позивача до відповідальності. 
Представником позивача до суду було надано відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої він наполягав на задоволенні позовних вимог.
Представник позивача висновував, що відповідачем не наведено належного обгрунтування можливості здійснення перевірки, з врахуванням п. 2 постанови Кабінет Міністрів України від 13.03.2023 № 303, а саме: яким чином дії ПП «РИТМ 2011» призводять до наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України. Зазначалося, що відповідач лише послався на наказ Мінінфраструктури від 19.05.2023 № 424, який також не доводить підстав для проведення перевірки, а також наявності в діях ПП «РИТМ 2011» обставин, які необхідно довести в силу п. 2 постанови КМУ від 13.03.2023 № 303. 
Інших заяв по суті справи у строки, встановлені судом, не надходило. 
Вивчивши доводи сторін, а також дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. 
На підставі скарг (заяв) ТОВ «МАРКАН» від 27.08.2025р. №№ 32,33, Управлінням ДАБК Ужгородської міської ради (далі – Управління) 23.01.2026р. було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва: «Нове будівництво магазину за адресою: вул. Мукачівська, 44, м. Ужгород».
Згідно відзиву на позовну заяву відповідач вказував, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022р. № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» на період дії воєнного стану проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) припинено, однак, за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, протягом періоду воєнного стану дозволяється здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах. Відповідач указував, що в даному випадку здійснення заходу було погоджено наказом № 197 від 08.12.2025р. Міністерством розвитку громад та території України. 
Відповідач також зазначав, що відповідно до п. 7-1 Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011р. № 553, з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності, яка здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб протягом десяти днів з дати їх надходження, за результатами розгляду звернення комісія приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком. 
За результатами вищенаведеної перевірки Управлінням складено Акт № 2 від 23.01.2026р., в якому зазначалося, що під час проведення позапланової перевірки на об`єкті: «Нове будівництво магазину за адресою: вул. Мукачівська 44, м. Ужгород» встановлено, що замовником ПП «РИТМ 2011» подано повідомлення про виконання підготовчих робіт №ЗК020251210244 від 15.12.2025 на земельній ділянці з кадастровими номерами 2110100000:10:001:0292. 
В Акті вказувалося, що згідно скарги ТОВ «МАРКАН» №32 від 27.08.2025 роботи з демонтажу будівель проводились ще в серпні 2025 року. Станом на 17.09.2025 будівлі на вищевказаних земельних ділянках були демонтовані та влаштовано котлован. На момент проведення перевірки існуюча будівля була повністю демонтована та влаштовано котлован габаритами приблизно 57х34 метри та глибиною 3м, на земельній ділянці з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292, який також охоплює сусідні земельні ділянки з кадастровими номерами 2110100000:10:001:0291, 2110100000:10:001:0270, 2110100000:10:001:0271, 2110100000:10:001:0377. В котловані частково влаштовано нові стовпчасті фундаменти та арматурні каркаси. Будівельні роботи на момент фотофіксації не здійснювались, однак була присутня будівельна техніка (екскаватор). Згідно інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку станом на 12.01.2026 власник земельної ділянки з кадастровим номером 2110100000:10:001:0270 – ПП «Ритм 2011», власник земельної ділянки з кадастровим номером 2110100000:10:001:0271 – гр. ОСОБА_1 , однак у ПП «Ритм 2011» наявне право користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфійцій), власник земельної ділянки з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 – ПП «Ритм 2011», власник земельної ділянки з кадастровим номером 2110100000:10:001:0291 – ПФ «ГАММА-55», власник земельної ділянки з кадастровим номером 2110100000:10:001:0377 – гр. ОСОБА_1 . Інформаційний стенд з інформацією про об`єкт будівництва – відсутній. Згідно п.6.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» земельні роботи по влаштуванню котловану та влаштування фундаментів не відносяться до підготовчих робіт. Інформація про дозвільний документ, що дає право на виконання будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 в ЄДЕССБ на момент проведення перевірки – відсутня. Отже, враховуючи наведене встановлено, що замовником ПП «РИТМ 2011» здійснено будівельні роботи без отримання дозвільного документа, що дає право на їх виконання. Оскільки, під час перевірки замовником не надано проектної документації та розрахунок класу наслідків, керуючись ч. 8, ст. 32 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків для даного об`єкта визначено, як СС1. Дослідити відповідність об`єкта проектній документації та будівельним нормам під час перевірки було не можливо у зв`язку з відсутністю проектної документації та обмеженим доступом до об`єкта будівництва.».
Також судом встановлено, що начальником відділу інспекційної роботи Управління Марковичем Ю.М. 23.01.2026р. стосовно ПП «РИТМ 2011» складено протокол про правопорушення у сферi мiстобудiвної діяльності в якому зазначено, що виявлено порушення згідно Акту № 2 від 23.01.2026р., складеного за результатами проведеної позапланової перевірки, на вищевказаному об`єкті замовником ПП «РИТМ 2011» здійснено будівельні роботи без отримання дозвільного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34; ч. 1, ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Начальником відділу інспекційної роботи Управління Марковичем Ю.М. 23.01.2026 стосовно керівника ПП «РИТМ 2011» ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення в якому зазначено, що виявлено порушення згідно Акту № 2 від 23.01.2026р., складеного за результатами проведеної позапланової перевірки на вищевказаному об`єкті керівником ПП «РИТМ 2011» допущено здійснення будівельних робіт без отримання дозвільного документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 1 ч. 1ст. 34; ч. 1, ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Начальником відділу інспекційної роботи Управління Марковичем Ю.М. 23.01.2026 винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким вимагає від керівника ПП «РИТМ 2011» зупинити негайно всі будівельні роботи на земельній ділянці з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 по вул. Мукачівській, 44 у м. Ужгород до отримання дозвільного документу, що дає право на виконання будівельних робіт.
Крім того, начальником відділу інспекційної роботи Управління Марковичем Ю.М. 23.01.2026 винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сферi мiстобудiвноi діяльності, будівельних норм, стандартів i правил, яким вимагає від керівника ПП «РИТМ 2011» отримати дозвільні документи, що дають право на виконання будівельних робіт до 23.03.2026р., а постановою № 3 від 09.02.2026р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складеною начальником Управлінням ДАБК Ужгородської міської ради Гільтайчук В.С., визнано ПП «РИТМ 2011» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 36х3328 = 119 808 грн. (сто дев`ятнадцять тисяч вісімсот вісім).
Вирішуючи спір по суті, суд зауважує наступне. 
Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини у сфері містобудування, регулюються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до ст. 41 якого державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно- будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок 553) підставами для проведення позапланової перевірки є:
1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 
3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно- будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;
6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Відповідно до п. 71 Порядку 553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).
Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб. Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за
чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).
Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.
Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.
Окрім того, 13.03.2022р. Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі – Постанова № 303), відповідно до пункту 1 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні».
Суд зауважує, що у відзиві на позовну заяву відповідач навів довільний зміст Постанови № 303, вказуючи на те, що проведення планових та позапланових заходів державного нагляду дозволяється за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, протягом періоду воєнного стану на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Однак, згідно п.п. 1 п. 2 Постанови № 303 визначено, що протягом періоду воєнного стану дозволено проведення: 1) позапланових заходів державного нагляду (контролю) юридичних та фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців відповідним органам державного нагляду (контролю) з підстав, визначених абзацами п`ятим та восьмим частини першої статті 6 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” (звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави) - , за наявності загрози, що має негативний вплив на життя та здоров`я людини, навколишнє природне середовище, забезпечення безпеки держави, для виконання міжнародних зобов`язань України, а також з підстав, визначених абзацом дев`ятим частини першої статті 6 Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” (настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання) та абзацом одинадцятим частини третьої статті 19 Закону України “Про ліцензування видів господарської діяльності” (наявності загрози життю чи здоров`ю людей, навколишньому природному середовищу або державній безпеці, що безпосередньо пов`язана з провадженням ліцензіатом виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню, та документально підтверджена органом державної влади, уповноваженим у відповідній сфері, - з метою перевірки додержання ліцензіатом ліцензійних умов, пов`язаних відповідним випадком - за рішеннями центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Крім того, згідно пункту 11 Постанови 303 протягом періоду воєнного стану органами державного архітектурно-будівельного контролю здійснюються позапланові заходи державного архітектурно-будівельного контролю: на об`єктах будівництва, роботи на яких виконуються за рахунок бюджетних коштів; на всіх об`єктах будівництва - в частині додержання вимог будівельних норм щодо забезпечення доступності і безпеки об`єктів для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення.
Решта норм пункту 2 Постанови № 303 щодо можливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) стосуються інших галузей економіки, ніж будівництво. 
Тобто, враховуючи наведені вимоги Постанови № 303, органи державного архітектурно-будівельного контролю вправі ініціювати проведення перевірки, зокрема, за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
З врахуванням викладеного слід дійти висновку, що наявність зазначених обставин для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) підлягає доведенню суб`єктом владних повноважень. 
В цій справі проведення позапланової перевірки позивача ініційовано за зверненнями ТОВ «МАРКАН» від 27.08.2025р.: № 32 (скарга), направленого до Міністерства розвитку громад та територій України, а також № 33, направленого до Закарпатської обласної прокуратури. З копій зазначених звернень вбачається, що в них ТОВ «МАРКАН» обгрунтувало свої доводи тим, що є власником земельної ділянки, розташованої за адресою: Закарпатська область, м. Ужгород, вулиця Мукачівська, 44, загальною площею 0, 9543 га за кадастровим номером 2110100000:10:001:0156, а ця ділянка знаходиться суміжно із наступними земельними ділянками, які належать на праві власності ПП «РИТМ 2011»: 2110100000:10:001:0271, 2110100000:10:001:0276, 2110100000:10:001:0272 та посилалося на можливість спричинення шкоди здоров`ю населення. 
Зазначаючи про необхідність проведення за згаданими вище зверненнями юридичної особи заходу державного нагляду (контролю), відповідачем не надано доказів, які дають підстави вважати що наявною була загроза, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, яка надавала підстави для проведення перевірки на об`єкті будівництва «Нове будівництво магазину за адресою: вул. Мукачiвська, 44 в м. Ужгород». Додані до звернень ТОВ «МАРКАН» фотографії не є належними доказами, оскільки встановити де та за яких обставин їх зроблено неможливо. Решта доводів є гіпотетичними та безпосередньо не стосуються прав та законних інтересів заявника – юридичної особи, яка посилалася фактично на можливість порушення прав невизначеного кола фізичних осіб. Не доведено також й інших підстав, визначених п.п. 1 п. 2 Постанови № 303 для здійснення заходу державного нагляду (контролю).
Верховний Суд у постанові від 03.10.2024 у справі № 160/4625/23 дійшов висновку про те, що протягом періоду воєнного стану планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) можуть бути проведені лише за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави. Наявність таких обставин підлягає доведенню у встановленому процесуальним законом порядку на підставі належних та допустимих доказів.
Позивач в позовній заяві наполягав на відсутності загрози що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, оскільки земельна ділянка з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 огороджена парканом, вхід на ділянку здійснюється через пропускний пункт та обмежений для проходу стороннім особам. Вказане відповідачем не спростовано. 
Відповідно до частини 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
З огляду на встановлене, суд констатує, що відповідач належними та допустимими доказами наявність підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в цій справі не довів, фактично посилаючись лише на наявність наказу Міністерства розвитку громад та територій України про погодження перевірки, виданого за ініціативою відповідача та двох звернень юридичної особи ТОВ «МАРКАН», одне з яких була направлена до органів прокуратури та прохальної частини взагалі не містило. 
Що стосується доводів відповідача про проведення позивачем самовільних будівельних робіт як підстави для проведення позапланової перевірки в цій справі, суд погоджується з доводами позивача про їх неспроможність. При цьому, за поясненнями, наданими у відзиві на позовну заяву убачається, що підтвердженням факту проведення позивачем самовільних будівельних робіт в зазначеному вище аспекті відповідач вважав заяву ТОВ «МАРКАН», а також залучення представника правоохоронного органу Національної поліції України під час проведеної позапланової перевірки - старшого лейтенанта поліції - Олександра Малчака та встановлені/підтверджені факти під час перевірки. Тобто, як стверджував відповідач, вищезазначені порушення зафіксовані та підтверджуються, зокрема, особами (ТОВ «МАРКАН», старший лейтенант поліції - Олександр Малчак), які можуть підтвердити зазначені факти в якості свідків, у разі потреби.
Як вказувалося судом раніше, встановлювати факти порушення вимог містобудівного законодавства уповноважені виключно органи ДАБК. В аспекті визначення наявності підстав для проведення перевірки а ні ТОВ «МАРКАН», а ні старший лейтенант поліції Олександр Малчак не є органами ДАБК або його працівниками, а також не можуть свідчити, надаючи правову кваліфікацію явищам та подіям. 
Суд зауважує, що порушення процедури при прийнятті рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення. Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultraviresaction - invalidact). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Тобто, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.
У цій справі судом вбачається, що ухвалення індивідуальних нормативно-правових актів на підставі проведеної перевірки за умови, що законність та доцільність проведення такої належним чином не обгрунтована, має спричиняти незаконність таких актів, які порушують права та законні інтереси особи. 
Також, суд зазначає, що відповідно до доктрини з умовною назвою «плоди отруйного дерева», сформульованої Європейським судом з прав людини у справах «Гефген проти Німеччини», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з цих джерел, будуть такими ж. Докази, отримані з порушенням встановленого порядку, призводять до несправедливості процесу в цілому, незалежно від їх доказової сили. У рішеннях у справах «Балицький проти України», «Тейксейра де Кастро проти Португалії», «Шабельник проти України» Європейський суд з прав людини застосував різновид цієї доктрини та вказав, що визнаються недопустимими не лише докази, безпосередньо отримані з порушеннями, а також докази, яких не було б отримано, якби не було отримано перших.
Суд вважає доводи позивача про відсутність підстав для проведення позапланової перевірки в цій справі достатніми для задоволення позовних вимог. 
Разом з тим, позивач наполягав і на відсутності порушень, що були встановлені Актом № 2 від 23.04.2026р.
Так, позивач наполягав, що відсутніми є докази того, що ПП «РИТМ 2011» на земельній ділянці з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 улаштовано саме котлован та встановлені нові стовпчасті фундаменти та арматурні каркаси.
Згідно наданого до суду Звіту про проведення технічного обстеження будівель і споруд, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками № 07/02/26 від 05.02.2026р., копія якого надана до матеріалів справи, вбачається, що нежитлове приміщення, літ 28 (поз. 1, 2, 3, 5) загальна площа – 56,5 кв.м.; Закарпатська область, Ужгородський район, Ужгородська територіальна громада, місто Ужгород, вулиця Мукачівська, 44 фактично відсутній (демонтований). 3аглиблення на земельній ділянці виникли внаслідок демонтажу приміщень (будівлі) площею 56,5 кв.м. пiд час виконання підготовчих робіт. Демонтаж об`єкта є підготовчими роботами та не відноситься до будівельних робіт. Пiдготовчi роботи проводились на підставі Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт ЗК020251210244. За постановою Кабінету Міністрів України вiд 07 червня 2017 р. № 406 роботи, які проведені на| об`єкті не потребують документів, що дають право на їх виконання.
Тобто, на земельній ділянці з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 позивач не улаштовував котлован, а лише зніс будівлі, що відповідно до п. 1 Порядку 466 дозволено на підставі повідомлення про виконання підготовчих робіт, у зв`язку із чим на земельній ділянці залишилися заглиблення від виконання таких робіт. Такі роботи не потребують дозвільних документів на будівництво, оскільки знесення будівель не є будівельними роботами.
Разом з цим, відповідно до топографо-геодезичної зйомки земельної ділянки по вул. Мукачівській, 44 у м. Ужгород від 23.02.2026р., земельна ділянка з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 вільна від будівель споруд та інших будівельних конструкцій. Вказана топографо-геодезичної зйомки спростовує висновки Управління, викладені в Акті № 2 від 23.01.2026, що на об`єкті будівництва «Нове будівництво магазину за адресою: вул. Мукачівська 44, м. Ужгород» наявні нові стовпчасті фундаменти та арматурні каркаси.
З наведеного вбачається, що ПП «РИТМ» на земельній ділянці з кадастровим номером 2110100000:10:001:0292 не влаштовувало котлован, оскільки, як було вказано вище, лише знесла будівлі у зв`язку із чим на земельній ділянці залишилися заглиблення від виконання таких робіт, а такі заглиблення не є котлованом оскільки ці заглиблення не виконувалися для влаштування фундаментів, їх основ і різного типу споруд.
Враховуючи наведене, Управлінням неправильно встановлені фактичні обставини щодо об`єкті будівництва «Нове будівництво магазину за адресою: вул. Мукачівська 44, м. Ужгород», зроблені неправильні висновки в Акті № 2 від 23.01.2026, що призвело до помилкового притягнення ПП «РИТМ 2011» до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Суд враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Таким чином, за наслідками розгляду справи, суд доходить висновку про обгрунтованість позовних вимог та необхідність їх задоволення. 
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 139, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов задовольнити. 
Визнати протиправним та скасувати Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 23.01.2026;
- визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушення вимог законодавства у сферi мостобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів i правил Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 23.01.2026;
- визнати протиправною та скасувати Постанову № 3 від 09.02.2026 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради на користь ПП "РИТМ 2011" судові витрати зі сплати судового збору в сумі 9984,00 грн. (дев`ять тисяч дев`ятсот вісімдесят чотири гривні). 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.В. Григоров