КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 квітня 2026 року м. Київ справа №320/12624/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівель,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (далі також – ДП «ДОТ», позивач, Замовник) до Державної аудиторської служби України (далі також – Держаудитслужба, відповідач), в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок відповідача від 28 серпня 2024 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-07-006148-а.
В обґрунтування позовних вимог позивач стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2022 року № 1275 у діях позивача.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 травня 2025 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуваний висновок прийнятий ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Держаудитслужба відповідно до частини 2 статті 8 Закону України ««Про публічні закупівлі» (далі також – Закон № 922), Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2022 року № 1275 (далі також – Особливості № 1275), пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, та на підставі наказу Держаудитслужби від 08 серпня 2024 року № 205 здійснила моніторинг спрощеної процедури публічної закупівлі «Чохол для шолома бойового балістичного, тип 3, вид 6, тканина №3 (35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» очікуваною вартістю 39 960 000,00 грн (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2024-07-01-006148-a).
Підставою для проведення такого моніторингу слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу встановлено порушення ДП «ДОТ» під час розгляду пропозиції учасника закупівлі ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» вимог пункту 8 Особливостей № 1275, а саме: у вимозі про усунення невідповідностей до 23 липня 2024 року не було зазначено про невідповідності в документах щодо трудових відносини ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» зі швачкою ОСОБА_1 , що відображені у висновку від 28 серпня 2024 року про результати моніторингу результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-07-006148-а, який оприлюднено в електронній системі закупівель відповідно до норм частини 6 статті 8 Закону № 922 (далі також – оскаржуваний висновок).
Не погоджуючись з таким висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю. 
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі також – Закон), моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону. 
Порядок та умови здійснення оборонних закупівель (далі - закупівлі) для державних замовників у сфері оборони, служб державного замовника, а також військових частин, організацій (установ, закладів), що уповноважуються рішенням державного замовника у сфері оборони на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів), (далі - державні замовники) із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану встановлюють Особливості № 1275.
За правилами пункту 8 Особливостей № 1275,у разі проведення закупівлі в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі», державний замовник під час розгляду пропозиції учасника спрощеної закупівлі у разі виявлення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у складі пропозиції та/або подання яких вимагалося оголошенням про проведення спрощеної закупівлі, повинен розмістити у строк, який не може бути меншим, ніж два робочих дні до закінчення строку розгляду пропозицій, повідомлення з вимогою виправити невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником спрощеної закупівлі у його пропозиції, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом 24 годин з моменту розміщення державним замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 8 Закону № 922 для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступ центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Матеріалами справи встановлено, що предметом аналізу процедури публічної закупівлі «Чохол для шолома бойового балістичного, тип 3, вид 6, тканина № 3 (35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» були питання: визначення предмета закупівлі, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог оголошення про проведення спрощеної закупівлі вимогам Закону № 922 та Особливостям № 1275, розгляду тендерних пропозицій.
Під час моніторингу процедури публічної закупівлі «Чохол для шолома бойового балістичного, тип 3, вид 6, тканина № 3 (35810000-5: Індивідуальне обмундирування)» проаналізовано: оголошення про проведення спрощеної закупівлі, протокол розкриття пропозицій (Лот 1; Лот 2; Лот 3), оголошення про проведення спрощеної закупівлі затверджене рішенням уповноваженої особи ДП «ДОТ» від 03 липня 2024 року, пропозиції ТОВ «ЮКАТОРГ» (Лот 1 та Лот 3), ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» (Лот 2), вимоги про усунення невідповідностей, протоколи розкриття тендерних пропозицій (Лот 1, Лот 2, Лот 3); протоколи від 25 липня 2024 року № 25.07.2024-2, від 12 серпня 2024 року № 12.08.2024-1 (Лот 1); від 25 липня 2024 року № 25.07.2024-3, від 12 серпня 2024 року № 12.08.2024-2 (Лот 2); від 25 липня 2024 року № 25.07.2024-4, від 12 серпня 2024 року № 12.08.2024-3 (Лот 3); повідомлення про намір укласти договір від 12 серпня 2024 року (Лот 1, Лот 2, Лот 3), пояснення Замовника, надані 19 серпня 2024 року та 26 серпня 2024 року через електронну систему закупівель.
У своєму позові ДП «ДОТ» зазначив, що для підтвердження наявності трудових відносин з працівниками, зазначеними у довідці, вимагалось надання саме наказів про призначення працівників. Отже, ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» підтверджено трудові відносини з ОСОБА_1 шляхом надання у складі пропозиції наказу про прийняття на роботу від 25 червня 2024 року № 2506-11.
Суд не погоджується із такими твердженнями позивача, з огляду на таке.
Відповідно до вимог пункту 3 Додатка 4 до оголошення про проведення спрощеної закупівлі Учасник у складі пропозиції повинен надати такі документи: довідку в довільній формі «Інформаційна довідка про наявність в Учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід необхідні для виконання договору про закупівлю» за такими категоріями професій у кількості, зокрема, швачка – не менше 20 працівників, завірену учасником копію звіту про суми нарахування доходу застрахованих осіб та суми нарахування єдиного внеску, поданого за останній звітний період з підтвердженням про надання звіту до державних податкових органів із відповідною відміткою про прийняття (або копією квитанції № 2), завірені учасником копії наказів про призначення зазначених у довідці працівників, з якими Учасник перебуває в трудових відносинах.
На виконання кваліфікаційних вимог Учасник ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» (Лот 2) у складі пропозиції надав, зокрема, наказ про прийняття на роботу від 25 червня 2024 року № 2506-11 швачки ОСОБА_1 та податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за ІІ квартал 2024 року (далі – Податковий розрахунок), відповідно до якого початок трудових відносин за наказом від 25.06.2024 № 2506-11 розпочато зі швачкою ОСОБА_2 , а відомостей про трудові відносини з ОСОБА_1 – немає.
ДП «ДОТ» розмістив в електронній системі закупівель учаснику ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей до 23 липня 2024 року.
Проте на порушення пункту 8 Особливостей № 1275 ДП МОУ «ДЕРЖАВНИЙ ОПЕРАТОР ТИЛУ» у вимозі про усунення невідповідностей до 23 липня 2024 року не було зазначено щодо невідповідностей у документах щодо трудових відносин ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» зі швачкою ОСОБА_1 .
Крім того, ДП ДОТ у позові зазначив, що Переможець ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» надав копію акту щодо перевірки зразка предмету речового майна від 30 липня 2024 року №1036, в якому на звернення ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» щодо перевірки зразка предмета речового майна «Чохол для шолома бойового балістичного, тип 3, вид 6, тканина №3 у висновку зазначено, що «відповідає вимогам нормативно-технічної документації «Шапка-флеска (шапка-підшоломник)»…
… допущення уповноваженим органом формальної помилки в акті відповідності не впливає на зміст акту наданого ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД», оскільки зразок предмету речового майна «Чохол для шолома бойового балістичного, тип 3, вид 6, тканина №3» відповідає нормативно-технічної документації ТС А01XJ.14312-500:2024 (01)».
Відповідно до пункту 3 Додатка 8 до оголошення про проведення спрощеної закупівлі переможець повинен надати шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель копію акта, виданого Головним управлінням розвитку матеріального забезпечення Збройних Сил України (або іншим уповноваженим органом військового управління у разі, якщо розробником технічної документації не є Міністерство оборони України), про те, що запропонований до постачання товар відповідає нормативно-технічній документації Міністерства оборони України (відповідна нормативно-технічна документація зазначена у Додатку № 3 до Оголошення).
Переможець ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» (Лот 2) надав копію акта щодо перевірки зразка предмета речового майна від 30 липня 2024 року № 1036, в якому на звернення ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД» щодо перевірки зразка предмета речового майна «Чохол для шолома бойового балістичного, тип 3, вид 6, тканина № 3» у висновку вказано «відповідає вимогам нормативно-технічної документації «Шапка-феска (шапка-підшоломник)».
На запит Держаудитслужби від 21 серпня 2024 року Замовник надав пояснення, що «…допущення уповноваженим органом формальної помилки в акті відповідності не впливає на зміст акту наданого ТОВ «ЮКА ГРУП ЛТД», оскільки зразок предмету речового майна «Чохол для шолома бойового балістичного, тип 3, вид 6, тканина № 3» відповідає нормативно-технічної документації ТС А01XJ.14312-500:2024 (01)».
Суд зазначає, що в оскаржуваному висновку Держаудитслужба порушення пункту 8 Особливостей № 1275 в частині невідповідності копії акта щодо перевірки зразка предмету речового майна від 30 липня 2024 року № 1036 вимогам оголошення про проведення спрощеної закупівлі для переможця встановленим ДП МОУ «ДЕРЖАВНИЙ ОПЕРАТОР ТИЛУ» не встановлювала.
Виходячи з наведеного у сукупності, суд дійшов висновку, що позивач під час проведення закупівлі № UA-2024-07-01-006148-а не враховано принципи здійснення закупівель, визначені статтею 5 Закону № 922, а саме: добросовісна конкуренція серед учасників; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Таким чином, оскаржуваний висновок прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, підстави його скасування відсутні.
Щодо порядку призначення та проведення моніторингу процедури закупівлі, суд зазначає про таке.
Порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування встановлюють Особливості, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178) (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 року № 471) (далі також – Особливості № 1178).
Згідно із пунктом 23 Особливостей № 1178, Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель, спрощених закупівель, а також закупівель, за якими в електронній системі закупівель оприлюднюється звіт про договір про закупівлю, укладений без застосування електронної системи закупівель, у порядку, встановленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Державна аудиторська служба України відповідно до покладених на неї завдань і функцій здійснює державний фінансовий контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом № 922, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Судом встановлено, що моніторинг спрощеної закупівлі, оприлюдненої в електронній системі закупівель за номером UA-2024-07-01-006148-a, було розпочато відповідачем у відповідності до частини 2 статті 8 Закону № 922, зважаючи на пункт 23 Особливостей № 1178, та згідно з пунктом 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43.
Згідно із частиною 6 статті 8 Закону № 922, за результатом моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі – Висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Матеріалами справи встановлено, що оскаржуваний висновок підписано головним державним аудитором Левицькою Іриною Анатоліївною та затверджено заступником Голови Держаудитслужби Патюком Станіславом Станіславовичем, що відповідає вимогам частини 6 статті 8 Закону № 922.
Доводи позивача про те, що оскаржуваний висновок підписано неуповповноваженою особою не знайшов свого підтвердження.
При цьому, за правилами частини 3 статті 8 Закону № 922, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Положення Закону № 922 не вимагають оприлюднення в електронній системі закупівель саме рішення керівника органу державного фінансового контролю або його заступника про початок моніторингу процедури закупівлі.
За правилами частини 7 статті 8 Закону № 922, у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Судом встановлено, що Держаудитслужба склала оскаржуваний висновок від 28 серпня 2024 року із зазначенням детального опису виявлених порушень законодавства у сфері публічних закупівель.
Водночас, зважаючи на те, що під час проведення моніторингу закупівлі UA-2024-07-01-006148-а Замовник відмінив торги на підставі пункту 2 частини 17 статті 14 Закону № 922, що підтверджується відповідною інформацією в електронній системі закупівель Prozorro (протокол від 22 серпня 2024 року №22.08.2024-3), Держаудитслужба у своєму висновку від 28 серпня 2024 року не встановлювала зобов`язання щодо усунення виявлених порушень, що відповідає положенням частини 7 статті 8 Закону № 922.
Таким чином, позивачем, на думку суду, не доведено, що оскаржуваний ним висновок про результати моніторингу закупівлі складено з порушенням норм діючого законодавства, а отже підстави для задоволення позову відсутні.
Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).
З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд зазначає, що решта доводів та тверджень учасників справи, у контексті наведених правових вимог, не впливають на висновки суду за наслідком розгляду даної справи.
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. 
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного висновку на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки він відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.
Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд
в и р і ш и в:
В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.