ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МІСТА КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
13.04.2026	справа №910/15040/25	

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні 
справу № 910/15040/25
за позовом заступника генерального прокурора Крима Максима Юрійовича Офіс Генерального прокурора (бул. Лесі Українки, 27/2, м. Київ, 01601; ідентифікаційний код 00034051) в інтересах держави в особі Київської міської ради (вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01044; ідентифікаційний код 22883141)
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніон Девелопмент Груп» (Набережно-Рибальська дорога, 3, прим. 9.1, м. Київ, 04176; ідентифікаційний код 40097823)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації; вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 04633423),
про стягнення 6 199 189,71 грн,

за участю представників:
прокуратури - Спори Г.І. (посвідчення від 12.08.2025 № 081768);
позивача - не з`явився;
відповідача - Ковдій М.С. (ордер від 19.12.2025 серія АІ №2081206);
третьої особи - не з`явився.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Заступник генерального прокурора Крим Максим Юрійович Офіс Генерального прокурора (далі - Прокуратура) в інтересах держави в особі Київської міської ради (далі - Київрада) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніон Девелопмент Груп» (далі - Товариство): 5 061 849,16 грн безпідставно збережених грошових коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту; 241 393,25 грн 3% річних і 895 947,30 грн втрат від інфляції, а всього 6 199 189,71 грн.
Позовні вимоги мотивовано тим, що:
- з відомостей, які містяться на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (вебсайт «e-construction.gov.ua»), встановлено, що 06.06.2017 замовнику будівництва (Товариству) видано дозвіл №КВ083171570787 на початок будівельних робіт житлово-офісної будівлі з паркінгом на вул. Володимирській, 86 (літ. А), у Голосіївському районі м. Києва;
- такий дозвіл наданий на будівництво на земельну ділянку з кадастровим номером: 8000000000:72:147:0023 загальною площею 0,1289 га, яка перебувала у користуванні відповідача під час здійснення будівництва; цільове призначення зазначеної земельної ділянки визначено - землі житлової та громадської забудови;
- Товариству видано сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів від 18.03.2024 №КВ122240312244 із зазначенням терміну будівництва з 06.06.2017 по 10.02.2024;
- згідно з сертифікатом №КВ122240312244 прийнято в експлуатацію об`єкт будівництва «Нове будівництво житлово-офісної будівлі з паркінгом на вул. Володимирській, 86 (літ. А) у Голосіївському районі м. Києва»;
- відповідно до техніко-економічних показників такого будівництва об`єкт належить до житлової забудови, оскільки згідно з Державним класифікатором будівель та споруд зазначений код ДК 1122.1 - «Будинки багатоквартирні масової забудови», із загальною площею будівлі 10171,3 кв.м та належить до категорії нового будівництва;
- у сертифікаті про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів від 18.03.2024 №КВ122240312244 містяться відомості про проведення під час будівництва експертизи, у межах якої досліджувалися питання експлуатаційної безпеки, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, створення умов для безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, а також інженерного забезпечення;
- у зазначеному сертифікаті наявна інформація про звільнення замовника будівництва від обов`язку сплати коштів пайової участі на підставі пункт 13 розділу I Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 29.09.2019 №132-ІХ (далі - Закон №132-ІХ);
- проте відсутні підстави для звільнення Товариства як замовника будівництва від сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва;
- як вбачається з листа Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації; далі - Департамент) від 21.10.2025 №050/08-4227, відповідач не уклав договір про пайову участь і не сплатив відповідні кошти до бюджету позивача, у тому числі на виконання вимог Закону №132-IX, що свідчить про порушення встановленого обов`язку;
- оскільки Товариство не виконало передбачені законодавством зобов`язання щодо звернення до органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі, укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та сплати пайової участі, то Прокуратура змушена звернутися до суду з даним позовом про стягнення з Товариства 5 061 849,16 грн безпідставно збережених грошових коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, 241 393,25 грн 3% річних і 895 947,30 грн втрат від інфляції.

2. Стислий виклад заперечень відповідача

Товариство 22.12.2025 подало суду відзив на позовну заяву, в якому вказало таке:
- у відповідача наявні підстави для звільнення як замовника будівництва від сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва;
- між позивачем та відповідачем відсутній договір про сплату пайової участі;
- за змістом Закону №132-IX та прикінцевих та перехідних положень до нього, з 01.01.2020 у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь в розвитку інфраструктури населеного пункту;
- будівництво розпочалося раніше 2020 року, а саме до 01.01.2020 відповідачем та позивачем договору про сплату пайової участі укладено не було, а отже, правова підстава для сплати пайової участі відсутня;
- у даній справі належним відповідачем є Департамент.

3. Стислий виклад відповіді Київради на відзив

Київрада 23.12.2025 подала суду письмові пояснення щодо відзиву на позов та відповідь на відзив, в яких зазначила, що: враховуючи, що будівництво житлового будинку розпочалось у 2017 році, станом на 01.01.2020 вказаний об`єкт не було введено в експлуатацію та договір про сплату пайової участі не було укладено, на відповідача розповсюджуються «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №132-IX, а тому, на відповідача було покладено обов`язок звернутись до Департаменту із заявою про визначення розміру пайової участі протягом 10 днів після 01.01.2020 та сплатити пайовий внесок до введення об`єкта будівництва в експлуатацію, тобто до 18.03.2024; проте як вбачається з матеріалів справи та не заперечується відповідачем, останній не звертався до Департаменту в встановленому законодавством порядку та не сплатив кошти до дати введення об`єкта будівництва в експлуатацію.

4. Стислий виклад пояснень третьої особи щодо предмета спору

Департамент 24.12.2025 подав суду письмові пояснення щодо позову, в яких вказав про те, що: на Товариство було покладено обов`язок сплатити пайовий внесок до дати видачі сертифіката, проте відповідач ввів об`єкти будівництва в експлуатацію без сплати пайової участі, що свідчить про порушенням ним підпункту 4 абзацу 2 пункту 2 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №132-IX, а тому Товариство має сплатити 5 061 849,16 грн пайового внесоку, 241 393,25 грн 3 % річних та 895 947,30 грн втрат від інфляції.

5. Стислий виклад відповіді Прокуратури на відзив

Прокуратура 25.12.2025 подала суду відповідь на відзив, в якій зазначила таке: відповідач розпочав будівництво об`єкта у 2017 році та ввів його в експлуатацію у 2024 році, що свідчить про поширення на нього обов`язку зі сплати грошових коштів за пайову участь; не укладення Товариством договору про пайову участь не звільняє його від обов`язку зі сплати відповідних коштів; станом на момент виникнення у відповідача обов`язку зі сплати пайової участі рішення Київради від 19.12.2019 №460/8033 було чинним, обов`язковим до виконання та таким, що підлягає застосуванню до спірних правовідносин; нарахування грошових коштів, які необхідно сплатити за пайову участь, здійснено правомірно, відповідно до норм чинного законодавства України; доводи відповідача про зворотну дію рішення Київради та безпідставність розрахунків є необґрунтованими; Київрада є органом, уповноваженим на захист порушених інтересів територіальної громади міста Києва у спірних правовідносинах, а визначення її позивачем у справі відповідає нормам законодавства та висновкам Верховного Суду.

6. Процесуальні дії у справі

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 12.01.2026; залучено до участі у справі Департамент як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.
Прокуратура 04.12.2025 подала суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд вжити заходи до забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти Товариства як в національній валюті (гривні), так і в іноземній, що розміщені на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших державах, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать Товариству, у межах суми позовних вимог на загальну суму 6 199 189,71 грн.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 відмовлено у задоволенні вказаної заяви.
Департамент 23.12.2025 подав суду письмові пояснення щодо відзиву на позов.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.01.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.02.2026.
У судовому засіданні 16.02.2026 оголошено перерву до 13.04.2026.
Представник Прокуратури у судовому засіданні 16.02.2026 оголосив вступне слово та підтримав позовні вимоги у повному обсязі.
Представниця позивача оголосила вступне слово та підтримала позовні вимоги у повному обсязі.
Представниця відповідача оголосила вступне слово та заперечила проти задоволення позовних вимог.
Представниця третьої особи надала пояснення щодо предмета спору, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.
У судовому засіданні 16.02.2026 оголошено перерву до 13.04.2026.
Постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2026 ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.12.2025 у справі № 910/15040/25 про відмову у забезпеченні позову скасовано; прийнято нове рішення, яким заяву заступника Генерального прокурора Крима Максима Юрійовича Офісу Генерального прокурора про вжиття заходів забезпечення позову у справі №910/15040/25 задоволено; накладено арешт на грошові кошти Товариства як в національній валюті (гривня), так і в іноземній, що розміщені на відкритих рахунках у банківських або інших фінансово-кредитних установах, у тому числі інших держав, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення ухвали про забезпечення позову та належать Товариству, в межах суми позовних вимог на загальну суму 6 199 189,71 грн.
Представниця позивача і третьої особи у судове засідання 13.04.2026 не з`явилася, проте 10.04.2026 Київрада і Департамент подали суду клопотання про проведення судового засідання без участі представника. 
Суд, заслухавши вступне слово представників учасників справи, з`ясувавши обставини, на які посилаються учасники справи, дослідив у судовому засіданні 13.04.2026 в порядку статей 209 і 210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) докази у справі.
Суд після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами перейшов до судових дебатів.
Представники учасників справи виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази, досліджені у судовому засіданні.
У судовому засіданні 13.04.2026 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.
Судом згідно з вимогами статей 222 і 223 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

З відомостей, що містяться на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (вебсайт «e-construction.gov.ua») встановлено, що 06.06.2017 замовнику будівництва - Товариству видано дозвіл №КВ083171570787 на початок будівельних робіт житлово-офісної будівлі з паркінгом на вул. Володимирській, 86 (літ. А), у Голосіївському районі м. Києва.
Такий дозвіл наданий на будівництво на земельній ділянці з кадастровим номером: 8000000000:72:147:0023 загальною площею 0,1289 га, яка перебувала у користуванні у відповідача під час здійснення будівництва. Цільове призначення вказаної земельної ділянки - землі житлової та громадської забудови.
Надалі, Товариству видано сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів від 18.03.2024 №КВ122240312244 із зазначенням терміну будівництва з 06.06.2017 по 10.02.2024.
Відповідно до сертифікату №КВ122240312244 прийнято в експлуатацію об`єкт будівництва «Нове будівництво житлово-офісної будівлі з паркінгом на вул. Володимирській, 86 (літ. А) у Голосіївському районі м. Києва».
Згідно з техніко-економічними показниками такого будівництва назва об`єкта «Житлово-офісна будівля з паркінгом», код ДКБС 1122.1 «Будинки багатоквартирні масової забудови», загальна площа будівлі 10 128,2 кв.м, вид будівництва «Нове будівництво».
У сертифікаті про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів від 18.03.2024 №КВ122240312244 містяться відомості про проведення під час будівництва експертизи, у межах якої досліджувалися питання експлуатаційної безпеки, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, створення умов для безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, а також інженерного забезпечення.
Також, у вказаному сертифікаті наявна інформація про звільнення замовника будівництва від обов`язку сплати коштів пайової участі на підставі пункту 13 розділу I Закону №132-ІХ.
Однак відсутні підстави для звільнення відповідача як замовника будівництва від сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва.
Листом від 21.10.2025 №050/08-4227 Департамент повідомив, що Товариство не укладало договір про пайову участь і не сплатило відповідні кошти до бюджету, у тому числі на виконання вимог Закону №132-IX, що свідчить про порушення встановленого обов`язку.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Відповідно до пункту 11 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» датою прийняття в експлуатацію об`єкта є дата реєстрації декларації або видачі сертифіката.
Разом із тим, рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 №411/1415 затверджено Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва (далі - Порядок), за змістом пункту 3.1 розділу ІІІ якого пайова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва, крім випадків, передбачених законами України та цим Порядком. Відповідно до пункту 3.3 розділу ІІІ Порядку в усіх питаннях щодо залучення коштів пайової участі Київська міська рада виступає в особі Департаменту.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).
За статтею 1 Закону №3038-VI замовником будівництва є фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.
Згідно з частиною першою статті 2 Закону №3038-VI плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.
Відповідно до частини третьої статті 40 Закону №3038-VI (у редакції, чинній до 01.01.2020) пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
Зі змісту статті 40 Закону №3038-VI (чинної до 01.01.2020) вбачається, що перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту є обов`язком, а не правом забудовника, який виникає на підставі положень закону, а положення договору лише визначають суму, що належить до перерахування. Тому укладення в таких випадках договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який опосередковує відповідний платіж, було обов`язковим на підставі закону.
Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 08.10.2019 зі справи №911/594/18, від 22.08.2018 зі справи №339/388/16-ц і від 22.09.2021 зі справи №904/2258/20.
Статтю 40 Закону №3038-VI було виключено на підставі Закону №132-IX, який набрав чинності 01.01.2020.
Таким чином, починаючи з 01.01.2020 передбачений до цього статтею 40 Закону №3038-VI обов`язок замовників забудови земельної ділянки у населеному пункті щодо необхідності укладення договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту перестав існувати.
Разом з тим, абзацом другим пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону №132-IX встановлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку:
- розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування;
- замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва;
- пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію;
- кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту;
- інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації.
Пайова участь не сплачується у разі будівництва:
об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів;
будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення;
будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла;
індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках;
об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів;
об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури;
об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру;
об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів;
об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу);
об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків;
об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства;
об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель промислових;
об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції).
Зі змісту наведених норм вбачається, що передбачений Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №132-IX порядок пайової участі замовника будівництва було впроваджено законодавцем для:
(1) об`єктів будівництва, зведення яких розпочато у попередні роки, однак які станом на 01.01.2020 не були введені в експлуатацію, а договори про сплату пайової участі між замовниками та органами місцевого самоврядування до 01.01.2020 не були укладені;
(2) об`єктів, будівництво яких розпочате у 2020 році.
Отже, у вказаних двох випадках, враховуючи вимоги підпунктів 3 і 4 абзацу другого пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону №132-IX, замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, а також сплатити пайову участь грошовими коштами до прийняття цього об`єкта в експлуатацію.
Тобто відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не звільняє забудовника від зобов`язання сплатити визначені суми, таке зобов`язання повинно бути виконане до прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію і спір у правовідносинах щодо сплати таких сум може виникнути лише щодо їх розміру.
Аналогічна правова позиції викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.07.2022 зі справи №910/9548/21.
У зв`язку з неукладенням/відмовою забудовника від укладання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту або неукладенням/відмовою в укладенні додаткової угоди до такого договору, права органу місцевого самоврядування на отримання коштів на розвиток інфраструктури населеного пункту є порушеними і в органу місцевого самоврядування виникає право вимагати стягнення коштів, обов`язок сплати яких був встановлений законом.
Згідно з частиною першою статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.
Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події (частина друга статті 1212 ЦК України).
У такому разі слід виходити з того, що замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав заплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури населеного пункту, а отже, зобов`язаний повернути ці кошти на підставі частини першої статті 1212 ЦК України.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 зі справи №643/21744/19 та постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.07.2022 зі справи №910/9548/21 і від 13.12.2022 зі справи №910/21307/21.
Відповідно до пунктів 3.3 і 3.4 розділу ІІІ Порядку в усіх питаннях щодо залучення коштів пайової участі Київрада виступає в особі Департаменту, який є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь (з урахуванням особливостей інших положень цього Порядку).
З наданого Департаментом розрахунку обсягу пайової участі (внеску) у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва вбачається, що останній здійснено, зокрема, на підставі сертифіката про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, виданого Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 18.03.2023 №КВ122240312244, декларації про початок будівельних робіт, зареєстрованої Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) 06.06.2017 №КВ083171570787, а також згідно з пунктом 2 розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону №132-ІХ.
За змістом пункту 6.3 розділу VI Порядку розмір пайової участі замовника при новому будівництві або реконструкції житлових будинків (багатоквартирних житлових будинків з вбудованими, вбудовано-прибудованими та прибудованими приміщеннями) та реконструкції квартир визначається Департаментом відповідно до опосередкованої вартості спорудження житла для міста Києва, яка затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України і діє на дату розрахунку.
Позивачем здійснено розрахунок пайової участі об`єкта відповідно до підпункту 6.4.2 пункту 6.4 розділу VI Порядку.
Згідно з підпунктом 6.4.2 пункту 6.4 Порядку розрахунок розміру пайової участі при новому будівництві/ реконструкції для житлових будинків (крім індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків з господарськими будівлями) та квартир визначається за формулою:
РПУ = Sоб`єкта х Nжитл х 2 %, де
РПУ - розмір пайової участі об`єкта (грн);
Sоб`єкта - загальна площа (крім загальної площі приміщень, визначених в п. 4.2 цього Порядку) об`єкта будівництва або додатково створені площі в результаті реконструкції (кв.м);
Nжитл - норматив одиниці створеної потужності для житлових будинків, який дорівнює опосередкованій вартості спорудження 1 кв.м житлових будинків для міста Києва, яка затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України і діє на дату здійснення розрахунку (грн/ кв.м).
Відповідно до абзацу другого підпункту 1 абзацу другого пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №132-IX розмір пайової участі становить для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.
За інформацією, що міститься в техніко-економічних показниках об`єкта, об`єктом будівництва є житло-офісна будівля з паркінгом, загальна площа якої 10 128,2 кв.м. Інші, подані сторонами документи, не містять інформації щодо показників об`єкта будівництва.
Наказом Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 17.02.2022 №53 «Про показники опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України» показник опосередкованої вартості спорудження житла у місті Києві дорівнює 24 883 грн.
Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (стаття 625 ЦК України).
Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та 3 % річних в порядку статті 625 ЦК України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
ВИСНОВКИ

Отже, розрахунок розміру пайової участі здійснено Прокуратурою і Департаментом таким чином:
РПУ = 10 171,30 кв.м (загальна площа будівлі) * 24 883 грн * 2% = 5 061 849,16 грн.
Втім, за наявними в матеріалах справи доказами, загальна площа будівлі складає 10 128,2 кв.м.
Окрім того, згідно з пунктом 4.2 Порядку до пайової участі у розвитку інфраструктури не залучаються замовники у разі нового будівництва та/або реконструкції на території міста Києва, зокрема, паркінгів.
З наведеного вбачається, що при розрахунку розміру пайової участі Прокуратурою і Департаментом було неправильно визначено загальну площу будівлі без вирахування площі паркінгу.
Не міститься інформація щодо площі паркінгу і у наданих учасниками справи документах, а на запитання суду у судовому засіданні 16.02.2026 щодо площі паркінгу, учасники справи інформації не надали.
Таким чином, визначити правильну загальну площу будівлі без урахування площі паркінгу, в відтак і правильний розмір пайової участі не вбачається за можливе, що є підставою для відмови у стягненні заявленої Прокуратурою суми пайової участі.
Що ж до стягнення нарахованих сум 3% річних і втрат від інфляції, то такі вимоги також не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від первісної вимоги.
За приписами статті 129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору слід покласти на Офіс Генерального прокурора.
Керуючись статтями 129, 233, 236 - 238, 240 та 241 ГПК України, Господарський суд міста Києва
ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні позовних вимог заступника генерального прокурора Крима Максима Юрійовича Офіс Генерального прокурора (бул. Лесі Українки, 27/2, м. Київ, 01601; ідентифікаційний код 00034051) в інтересах держави в особі Київської міської ради (вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01044; ідентифікаційний код 22883141) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніон Девелопмент Груп» (Набережно-Рибальська дорога, 3, прим. 9.1, м. Київ, 04176; ідентифікаційний код 40097823), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації; вул. Хрещатик, 36, м. Київ, 01001; ідентифікаційний код 04633423), про стягнення 6 199 189,71 грн.
2. Витрати зі сплати судового збору покласти на Офіс Генерального прокурора (бул. Лесі Українки, 27/2, м. Київ, 01601; ідентифікаційний код 00034051).

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 13.04.2026.

Суддя Оксана Марченко