РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

17 березня 2026 року 	м. Рівне	№460/23277/25	

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Друзенко Н.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, адміністративну справу за позовом
 	Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ІМПОРТ" 	
до	Рівненської митниці 	
 	про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості товарів, -	

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ХІМІЯ ІМПОРТ» звернулось в суд з позовом до Рівненської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2025/000057/2 від 13.11.2025 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA204150/2025/000275 від 13.11.2025 по МД №25UA204150004147U4 від 11.11.2025.
Ухвалою суду від 18.12.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №460/23277/25; розгляд справи вирішено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Ухвалою суду від 05.01.2026 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Згідно з позовною заявою вимоги ґрунтуються на тому, що декларантом позивача до митного органу було подано декларацію з метою оформлення товарів разом з документами, які підтверджують митну вартість, визначену за основним методом визначення митної вартості - за ціною договору (контракту). Проте, митний орган надіслав декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів із зазначенням про наявність у поданих документах розбіжностей та неточностей. Позивач вказує, що жодних розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не було, а тому вимога митного органу про надання додаткових документів є необґрунтованою та безпідставною. У подальшому митним органом сформовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та прийнято Рішення про коригування митної вартості, відповідно до якого скориговано митну вартість товарів за другорядним, резервним методом визначення митної вартості. Вважає, що відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий йому пакет документів, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення числового значення митної вартості імпортованих товарів. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.
Відповідач у відзиві на адміністративний позов проти задоволення адміністративного позову заперечив, мотивуючи свою позицію тим, що подані позивачем до митного оформлення товару документи містили розбіжності та митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня імпортованих товарів. Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України та за результатом проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Відповідач стверджує, що митну вартість імпортованих товарів було визначено на підставі раніше визначеної митницею митної вартості аналогічних товарів. За наведеного, відповідач доводив, що оспорювані рішення є такими, що прийняті в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. Просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.
Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.
14.03.2023 ТОВ «ХІМІЯ ІМПОРТ» (Покупець, Україна) укладено контракт №014/2023/CYS з компанією CHENGDU CHANG YUAN SHUN CО., LTD (Продавець, Китай), за умовами якого Покупець купує у Продавця Товар: скломати, склотканину, склоровінг та інші вироби зі скловолкна для армування виробів із поліефірних смол. Кількість товару на кожне відвантаження вказується у Доповненнях до Контракту на кожну партію товару. Строк готовності товару – протягом 21 дня після передоплати (пп.4.1 п. 4). Орієнтовна вартість Контракту визначена на рівні 500000,00 доларів США - USD. (п.5). Умови відвантаження (згідно з Інкотермс-2020) CIF Гданськ, Польща, або інші умови, які погоджені сторонами і які на кожну поставку вказуються у відповідних Доповненнях, на кожну партію (п.6). Умови оплати: 30% передоплата та 70% передоплата - після отримання копії коносаменту (п.7).
Відповідно до Доповнення №5 від 12.06.2025 до Контракту №014/2023/CYS від 14.03.2023, сторони погодили поставку матів з рубаного скловолокна, склоровінгу рубаного та ровінгової склотканини на загальну суму 25508,80 USD.
У зв`язку із зміною ціни на фрахт Доповнення №5 від 12.06.2025 контракту №014/2023/CYS від 14.03.2025, було укладено додаткову угоду №2 від 28.07.2025 про зміну ціни та загальної суми поставки з 25508,80 USD до 25985,60 USD.
Оплата позивачем товару здійснена 01.07.2025 на суму 7652,64 USD та 29.09.2025 на суму 18332,96 USD, що підтверджується платіжними інструкціями в іноземній валюті або банківських металах від 01.07.2025 №27 та від 29.09.2025 №67. 
Другий платіж виконано після оформлення коносаменту №257253627 від 07.08.2025, що в повній мірі відповідає умовам контракту. 
04.08.2025 виписано інвойс №CUKL13506/2025 на загальну суму 25985,60 USD. Також оформлено пакувальний лист від 04.08.2025. 
У зв`язку з прибуттям товару на митну територію України, 11.11.2025 позивачем було подано відповідачу митну декларацію №25UA204150004117U4 на митне оформлення ввезених товарів. Послуги з митно-брокерського оформлення вантажних митних декларацій було надано ФОП ОСОБА_1 .
До вказаної митної декларації для підтвердження заявленої митної вартості товару було додано: сертифікат якості б/н (скломати 300) від 14.07.2025, сертифікат якості б/н (скломати 450) від 14.07.2025, сертифікат якості б/н (скломати 600) від 12.07.2024, пакувальний лист (packing list) б/н від 04.08.2025, рахунок-фактуру (commercial invoice) №CUKL 13506/2025 від 04.08.2025, коносамент (bill of lading) №257253627 від 07.08.2025, накладну УМВС (SMGS consignment note (rail)) № 06184 від 04.11.2025, транспортну накладну Т1 ( Dispatch note model t1) №25С5100В0522/0027 від 04.08.2025, сертифікат про походження (certificate of origin) №25С5100В0522/00027 від 04.08.2025, банківські платіжні документи про оплату товару №27 від 01.07.2025 та №67 від 29.09.2025, рахунок №791 від 05.11.2025, страховий поліс №PYIE202551015110E06282 від 04.08.2025, додаткову угоду №5 від 12.06.2025, додаткову угоду №2 від 28.07.2025, контракт №014/2023/CYS від 14.03.2023, договір про надання послуг митного брокера №003/2022 від 01.11.2022, договір про перевезення №938 від 18.01.2023, електронний сертифікат про непреференційне походження товару, факт видачі або зміст якого митний орган може перевірити на вебсайті компетентного органу(організації), що видав сертифікат №25С5100В0522/00027 від 04.08.2025, техопис тканина скломата від 11.11.2025, техопис тканина рубана рівниця від 11.11.2025, техопис тканина з рівниці від 11.11.2025, копію митної декларації країни відправлення №800720250075058419 від 04.08.2025.
Декларантом обрано перший метод визначення митної вартості за ціною договору. Митну вартість товару заявлено розмірі 25985,60 USD за курсом валюти 41,9559. Відомість про загальну вартість 360522,80 грн.
Товар заявлено на комерційних умовах поставки CIF PL Gdansk.
Відповідачем за результатами опрацювання поданої МД та документів винесена картка відмови у прийнятті митної декларації №UA204150/2025/000275 та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 13.11.2025 №UA204000/2025/000057/2.
У розділі 33 рішення №UA204000/2025/000057/2 від 13.11.2025 зазначені такі підстави для коригування митної вартості: «I. Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки:
- одиниці виміру (т) в таблиці щодо ціни товару за одиницю (дол. США/т), що зазначені у додаткових угодах від 28.07.2025 №2 та 12.06.2025 №5 до Контракту від 14.03.2023 №014/2023/CYS (далі-Контракт) не відповідають відомостям, що зазначені у інвойсі від 04.08.2025 №CUKL 13506/2025 (кг;дол.США/кг).
- для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої ст.53 Митного кодексу України подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Разом з тим, відповідно до коносаменту від 07.08.2025 №257253627 портом прибуття є Gdansk, Poland. Згідно наданої залізничної накладної від 04.11.2025 №06184 транспортування товарів залізничними шляхами здійснено за маршрутом Шебешин-Хрубешов-Ізов-Клевань. При цьому до МД не надано транспортних (перевізних) документів, на основі яких здійснюювалось відповідне транспортування за маршутом Gdansk-Шебешин;
- супровідний документ Т1 (Республіки Польща) від 18.10.2025 MRN №25PL322080NSVU4DM2 не містить жодних відміток митниці на якій вищезазначений документ було оформлено.
Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товару, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості.
II. Відповідно до статті 64 Митного кодексу України, Рівненська митниця володіє інформацією щодо митної вартості товару:
Товар №1: МД від 28.07.2025 №25UA209260007455U7- 1,5100 дол.США/кг (товар: Мати з мінерального склволокна; країна виробництва Китай);
Товар №2: МД від 21.08.2025 №2525UA209190021454U1 – 2,0505 дол. США/кг (товар №1 МД від 21.08.2025№2525UA209190021454U1: Склотканина щільна з рівниці із перевивальним переплетенням, використовується для арматування виробів зі склопластика; країна виробництва Китай);
Товар №3: МД від 21.08.2025 № 25UA209190021454U1 – 1,5005 дол. США/кг (товар №3 МД від 21.08.2025 № 25 : Рівниця зі скловолкна; країна виробництва Китай);
III. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) транспортні (перевізні) документи за маршрутом Gdansk-ІІІебжешин;
У відповідності до частини 6 статті 53 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних товарів (статі 59-61 Митного кодексу України), достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 Митного кодексу України, митну вартість товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України.
Митну вартість товарів №1-4 визначено на підставі інформації щодо митної вартості товару митне оформлення якого здійснено за митними деклараціями:
Товар №1: МД від 28.07.2025 №25UA209260007455U7- 1,5100 дол.США/кг;
Товар №2: МД від 21.08.2025 №2525UA209190021454U1, товар 1 – 2,0505 дол. США/кг;
Товар №3: МД від 21.08.2025 № 25UA209190021454U1, товар 3 – 1,5005 дол. США/кг.
Числове значення митної вартості товару №1 у валюті рахунку становить 20294,4 дол. США(13440 кг*1,5100 дол.США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 851469,8169 грн (20294,4 дол. США * 41,9559 грн/дол. США);
Числове значення митної вартості товару №2 у валюті рахунку становить 17634,3 дол. США(8600 кг*2,0505 дол.США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 739862,9273 грн (17634,3 дол. США * 41,9559 грн/дол. США);
Числове значення митної вартості товару №3 у валюті рахунку становить 2700,9 дол. США(1800 кг*1,5005 дол.США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 113318,6309 грн (2700,9 дол. США * 41,9559 грн/дол. США)».
З урахуванням цього, Рівненською митницею винесено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204150/2025/000275, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №25UA204150004147U4 від 11.11.2025.
У картці відмови роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а саме приведення рівня митної вартості у відповідність до рішення про визначення митної вартості. 
Відповідно до цього, декларантом позивача подано до митного оформлення МД №25UA204150004291U3, за якою товар випущено у вільний обіг під фінансову гарантію декларанта. При цьому, в такій митній декларації, код визначення методу митної вартості в графі 43 - визначено як «6», тобто за резервним методом.
Не погоджуючись з рішенням митного органу про коригування митної вартості та карткою відмови в прийнятті митної декларації, ТОВ «ХІМІЯ ІМПОРТ» звернулося з позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною другою статті 1 Митного кодексу України відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Згідно із частинами першою-третьою статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Пунктом 1 частини четвертої статті 54 Митного кодексу України перебачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:
1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;
4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;
5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;
6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
В силу вимог частини шостої цієї ж статті, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
А за правилами частини сьомої цієї статті, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, то заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Відповідно частини першої до статті 256 Митного кодексу України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. А згідно з частиною другою цієї статті, у рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.
За правилами частини першої статті 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.
Відповідно до частини дванадцятої статті 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.
В свою чергу, відповідно до частини першої статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно зі статтею 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Стаття 57 глави 9 Митного кодексу України визначає такі методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. При цьому, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції), а кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Частинами першою-другою статті 53 Митного кодексу України визначено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Зокрема, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною третьою цієї ж статті встановлено, що в разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
В силу вимог частини п`ятої цієї статті, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
За правилами частини першої статті 58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
В силу вимог частини другої цієї статті метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Відповідно до частини четвертої статті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Згідно з частиною п`ятою цієї статті, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Частиною десятою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:
1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;
2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;
3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.
4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;
5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;
6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;
7) витрати на страхування цих товарів.
Частиною одинадцятою статті 58 Митного кодексу України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті.
Частиною дев`ятою статті 58 Митного кодексу України визначено, що розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, які підтверджуються документально та піддаються обчисленню.
Частиною першою статті 55 Митного кодексу України передбачено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
З аналізу вищенаведених норм вбачається, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на імпортерові, але, при цьому, митний орган може витребувати додаткові документи лише у випадку наявності у нього небезпідставних підозр з приводу достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівiв у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів. При цьому, в розумінні вищенаведених статей, сумніви митниці є обґрунтованими тоді, коли:
- або надані декларантом документи містять розбіжності,
- або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари,
- або наявні ознаки підробки.
Відповідно, наведені норми зобов`язують митний орган зазначати конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Не наведення митним органом в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми, чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, випробовування додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості товарів.
Частиною четвертою статті 54 Митного кодексу України передбачено обов`язок митного органу письмово надавати інформацію декларанту про причини, за яких заявлена ним митна вартість не може бути визначена.
Відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195, митним органом при визначенні митної вартості товарів у графі 33 зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:
- неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);
- невірно проведений розрахунок митної вартості;
- невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу;
- надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Як встановлено судом, у графі 33 оскаржуваного позивачем рішення про коригування митної вартості товарів, відповідачем вказано, що подані до митного оформлення документи є неповними та містять розбіжності.
Встановлені судом фактичні обставини справи свідчать на користь висновку про необґрунтованість такого рішення відповідача, з огляду на наступне.
У спірному рішенні про коригування митної вартості відповідач зазначає, що одиниці виміру (т) в таблиці щодо ціни товару за одиницю (дол. США/т), що зазначені у додаткових угодах від 28.07.2025 №2 та 12.06.2025 №5 до Контракту від 14.03.2023 №014/2023/CYS не відповідають відомостям, що зазначені у інвойсі від 04.08.2025 №CUKL 13506/2025 (дол.США/кг).
Дійсно, відомості в зазначених вище документах не співпадають, а саме одиниці виміру в таблиці у додаткових угодах до Контракту щодо ціни товару за одиницю зазначені в тонах, в той час, як в інвойсі - в кілограмах. Разом з тим, досліджуючи усі документи, подані до митного оформлення, суд встановив, що вказане є не більше, ніж звичайна описка, оскільки у всіх інших документах ціна товару за одиницю вказана у кілограмах і є абсолютно ідентичною. 
Це підтверджується даними сертифікатів якості б/н (скломатів 300, 450, 600) від 12.07.2024 та 14.07.2025, пакувального листа б/н від 04.08.2025, коносаменту (Bild of loading) №06184 від 04.11.2025, накладної УМВС №06184 від 04.11.2025, транспортної накладної Т1 (Dispatch note model t1) №25PL322080NSVU4DM2 від 18.10.2025, сертифікату походження(cerrtificate of origin) №25С5100В0522/00027 від 04.08.2025.
Окрім того, ціна імпортованого товару на рівні близько 1 USD за 1 тону є абсурдною. 
За наведеного, сумніви відповідача у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів не можна вважати обґрунтованими.
Що стосується тверджень відповідача про ненадання позивачем транспортних (перевізних) документів за маршрутом Гданськ (Польща) – Щебрешин (Польща), суд зазначає таке.
Для забезпечення виконання умов контракту №014/2023/CYS від 14.03.2023, послуги з транспортно-експедиторського обслуговування для ТОВ «ХІМІЯ ІМПОРТ» було надано ТОВ «ФОСДАЙК ГРУП» на підставі договору №938 транспортно-експедиторського обслуговування від 18.01.2023. Цим договором врегульовано взаємовідносини сторін, щодо організації транспортно-експедиторського обслуговування, перевезення експортно-імпортних і транзитних вантажів по території України і в міжнародному сполученні (морські, повітряні, автомобільні, залізничні та /або мультимодальні перевезення), а також надання інших транспортно-експедиторських послуг. (пункт 1.1.). Пунктом 1.2. визначено, що умови перевезення, вид і найменування вантажу, вид транспорту, розмір плати, пункти відправлення та призначення, встановлюються за угодою сторін. 
Згідно з коносаментом від 07.08.2025 №257253627, морський маршрут перевезення оцінюваних товарів: порт QINGDAO (Китай) – порт Гданськ (Польща).
За результатом наданих послуг між ТЗОВ «ФОСДАЙК ГРУП» для ТОВ «ХІМІЯ ІМПОРТ» , було виставлено рахунок на оплату №791 від 05.11.2025, з якого слідує, що вартість навантажувально-розвантажувальних робіт та транспортно-експедиторського обслуговування за межами митної території України становить - 13883,92 грн., міжнародне перевезення залізничним транспортом Гданськ (Польща)-Клевань (Україна) - 69419,63 грн., автоперевезення та транспортно-експедиторського обслуговування по території України (ПДВ 20%) становить - 5259,07 грн., винагорода експедитора (ПДВ 20%) становить - 3506,04 грн. Загальна сума становить - 93821,68 грн. 
Транспортування товару здійснювалось морським та залізничним сполученням.
В свою чергу, відповідно до транспортної накладної №06184 від 04.11.2025 маршрут залізничного перевезення: Щебрешин (Szczebrzeszyn - Шебжешин)-Грубешів (Польща) – Ізов-Клевань (Україна). 
Слід зазначити, що станція Воля-Барановська - це залізнична станція в Польщі, яка є важливим перевантажувальним терміналом на широкій лінії LHS (лінія з широкою колією), призначеною для перевезення вантажів. Вона розташована між станціями Грубешів та останньою станцією LHS, що робить її ключовим пунктом для митного оформлення та перевантаження різноманітних вантажів між різними типами транспорту.
Суд враховує, що під час транспортування товару залізничним транспортом за маршрутом м.Гданськ - ст.Клевань, проміжним терміналом перевантаження за цим маршрутом виступає ст.Воля-Барановська (Щебрешин). Там відбувається перевантаження з потягу Гданськ - ст.Воля-Барановська (Щебрешин) на потяг ст.Воля-Барановська (Щебрешин) – ст. Клевань, і це входить у вартість перевезення, оскільки ст. Воля-Барановська (Щебрешин) є проміжним терміналом перевантаження за основним маршрутом. 
З огляду на вказане, транспортування товару за маршрутом: Гданськ (Польща) – Щебжешин (Польща) входило в комплекс транспортних послуг (навантажувально-розвантажувальних робіт та транспортно-експедиторського обслуговування), наданих позивачу ТОВ «ФОСДАЙК ГРУП», а підтверджуючі документи було надано митному органу. 
Відтак, зауваження відповідача з даного приводу є повністю безпідставними та не відповідають фактичним обставинам справи.
Щодо доводів відповідача, що супровідний документ Т1 (Республіки Польща) від 18.10.2025 MRN №25PL322080NSVU4DM2 не містить жодних відміток митниці на якій вищезазначений документ було оформлено, то дане зауваження митного органу є повністю безпідставним, оскільки відповідачем не доведено, яким чином відсутність відмітки митниці, на якій було сформовано супровідний лист, впливає на митну вартість товару.
Окрім того, що зазначений документ не є тим документом, який обов`язково подається при митному оформленні, суд зауважує і на тому, що відповідачу окрім зазначеної митної декларації країни транзиту, до митного оформлення позивачем було подано копію митної декларації країни відправлення №800720250075058419 від 04.08.2025, і жодних зауважень щодо її оформлення заявлено не було, як і не встановлено жодних розбіжностей між зазначеними і ній даними і даними МД №25UA204150004147U4 від 11.11.2025.
Таким чином, суд зазначає, що до митного оформлення декларантом позивача було надано повний пакет документів, який давав можливість підтвердити заявлену митну вартість імпортованого товару. Надані документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), і вони не дають жодних підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
За наведеного, суд приходить до висновку, що посилання відповідача на те, що поданий позивачем пакет документів для митного оформлення є неповним та містить розбіжності, не відповідає дійсним обставинам справи.
Також суд наголошує, що саме по собі прирівнювання митним органом цін схожих товарів, без врахування особливостей товарів, їх обсягів та умов постачання, які можуть бути різними, у зв`язку із чим це може впливати і на вартість (ціну) товару, не може вважатися обґрунтованим, адже формування ціни на товар здійснюється з урахуванням різних чинників, таких як ринкові ціни, обсяг партії, вартість і якість сировини, використаної на виготовлення товару, тощо.
Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є самостійною підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару, як і не є підставою для коригування митної вартості відсутність у митних органів інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду у постанові від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом.
Суд звертає увагу на те, що митний орган повинен (за наявності підстав) витребувати від декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості товару, а не усі документи, які визначені переліком статті 53 МК України.
Ненадання повного переліку документів може бути підставою для визначення митної вартості товару не за основним методом лише тоді, коли подані декларантом документи є недостатніми чи такими, що у своїх сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими та чому з наданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого числового показника.
Вказане вище свідчить про те, що митний орган не мав жодних правових підстав для зобов`язання декларанта надавати додаткові документи.
Наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за більшою вартістю, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги постачань, сезонність, наявність знижок тощо), що безпосередньо не свідчить про наявність порушень із боку декларанта, і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.
Аналогічний висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 05.05.2022 по справі № 2040/6019/18.
Крім того, у постанові Верховного Суду від 30.10.2018 у справі №826/25605/15 міститься правовий висновок про те, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
За змістом пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.
На підтвердження правомірності коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів, відповідач у своєму рішенні не наводить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товарів, ціни яких взяті за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення останнім частини другої статті 55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.
Поміж того, що в оскаржуваному рішенні про коригування, митний орган обмежився лише тим, що прирівняв ціни одного товару до інших, відповідач жодним чином не обґрунтував своє рішення (з огляду на дати поставки, кількість, асортимент якість та умови поставок тощо).
За наведеного, спірне рішення відповідача не відповідає ні вимогам законності, ні вимогам обґрунтованості.
Крім того, суд зазначає, що наявність у митного органу інформації щодо іншого рівня товарів, заявлених до митного оформлення, є лише підставою для поглибленого вивчення документів, поданих декларантом до митного оформлення, але аж ніяк не самостійною правовою підставою для витребування у декларанта додаткових документів.
Також суд зауважує на тому, що відповідно до частини другої статті 57 Митного кодексу України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Частиною третьою статті 57 Митного кодексу України передбачено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. 
При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57).
Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 57 Митного кодексу України, у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. Кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
З даного приводу суд зазначає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не містить опису неможливості застосування методів визначення митної вартості товару почергово, а лише містить загальне формулювання щодо неможливості їх почергового використання. 
Таким чином, стороною відповідача не надано жодного доказу на підтвердження тому, що зазначена процедура взагалі проводилась, як і тому, що ним здійснювався саме послідовний вибір методу. 
За правилами частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
А в силу вимог частини другої цієї статті, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що Рівненською митницею не доведено існування обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товарів у, а інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товарів не встановлено.
З огляду на наведене, за результатами судового розгляду справи суд дійшов висновку, що оспорювані рішення про коригування митної вартості товарів і картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення не відповідають критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, встановленим в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства, порушують права та законні інтереси позивача, які підлягають до судового захисту шляхом скасування відповідних рішень суб`єкта владних повноважень.
За усього наведеного, позовні вимоги підлягають до повного задоволення. 
За правилами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Таким чином на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Рівненської митниці. 
Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 
В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ІМПОРТ" до Рівненської митниці - задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товарів від №UA204000/2025/000057/2 від 13.11.2025 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від №UA204150/2025/000275.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ІМПОРТ" за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці судові витрати по сплаті судового збору в сумі 6056,00 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. 
Повний текст рішення складений 17 березня 2026 року 
Учасники справи:
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ХІМІЯ ІМПОРТ" (вул. Центральна, 38,с-ще Клевань,Рівненський р-н, Рівненська обл.,35312, ЄДРПОУ/РНОКПП 44815838) 
Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028, ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370) 

Суддя       Н.В. Друзенко