ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.01.2026 року м.Дніпро Справа № 908/1343/25
Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Іванова О.Г. (доповідач), 
суддів: Верхогляд Т.А., Паруснікова Ю.Б., 
при секретарі судового засідання: Логвиненко І.Г.
представники учасників провадження:
від прокуратури: не з`явився; 
від позивача: Кисельова О.О. (власні засоби); 
від відповідача: Зотов Т.В. (власні засоби); 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” на рішення Господарського суду Запорізької області від 05.08.2025 (суддя Зінченко Н.Г., повний текст якого підписаний 12.08.2025) у справі № 908/1343/25 
за позовом Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, – Запорізької міської ради, м.Запоріжжя 
до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” м. Київ
про стягнення 890 057,72 грн.
ВСТАНОВИВ:
09.05.2025 до Господарського суду Запорізької області через підсистему “Електронний суд” ЄСІТС надійшла позовна заява вих. № 52-103-3733ВИХ-25 від 09.05.2025, сформована в підсистемі “Електронний суд” ЄСІТС 09.05.2025, (вх. № 1461/08-08/25 від 09.05.2025) Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, Запорізької міської ради, м. Запоріжжя до Товариства з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН”, м. Київ про стягнення 890 057,72 грн. заборгованості за договором оренди землі від 02.08.2010, зареєстрованим в ЗРФ ДП “Центр державного земельного кадастру при Державному комітету України по земельних ресурсах” 13.10.2010 за № 041026102125, за період з 03.04.2017 по 31.12.2019. 
Позовні вимоги обґрунтовані сплатою відповідачем орендної плати за договором оренди землі від 02.08.2010, зареєстрованим 13.10.2010 за № 041026102125, та додатковою угодою № 202105000400129 від 01.12.2021 до нього, не у повному обсязі, у зв`язку з чим за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 за відповідачем рахується заборгованість з орендної плати в розмірі 890 057,72 грн. з урахуванням здійсненних відповідачем за цей період оплат.

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 05.08.2025 у справі № 908/1343/25 позов задоволено повністю.
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” м. Київ на користь Запорізької міської ради м. Запоріжжя заборгованості з орендної плати за договором оренди землі від 02.08.210 за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 в розмірі 890 057 грн. 72 коп. 
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” м. Київ на користь Запорізької обласної прокуратури в особі Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя кошти, витрачені у 2025 році на сплату судового збору при здійсненні представництва інтересів держави в розмірі 10 680 грн. 69 коп. 

Не погодившись із зазначеним рішенням, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН”, в якій просить скасувати оскаржуване рішення повністю та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, Скаржник посилається на наступне:
- згідно умов Договору, з врахуванням змін та розрахунку розміру орендної плати, викладеного у додатку до Договору, розмір орендної плати за земельну ділянку кадастровий номер земельної ділянки 2310100000:05:003:0027 не містить визначення у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки; таким чином, вказана судова практика (постанова ВП ВС у справі № 914/2848/22) є нерелевантною для вирішення спору у даній справі, оскільки Договір не містив визначення розміру орендної плати у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки;
- Позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що Запорізька міська рада, на виконання п. 288.1 ст. 288 ПК України повідомляла контролюючий орган про зміну обставин оренди спірної земельної ділянки, відтак, факт належного виконання Відповідачем договірних зобов`язань визнано зі сторони Позивача шляхом прийняття орендної плати на умовах Договору;
- відсутність заборгованості з плати за землю (орендна плата з юридичних осіб) станом на 17.10.2024 підтверджена листом Головного управління ДПС у Запорізькій області № 11804/5/08-01-04-01-04 від 18.10.2024, копію якого долучено до позовної заяви, а Суд першої інстанції лишив без уваги наведений доказ. При цьому, оскаржуване рішення не містить оцінки обставин, вказаних у листі № 11804/5/08-01-04-01-04 від 18.10.2024 та не враховує позицію контролюючого органу, як уповноваженого державного органу, до компетенції якого віднесено контроль та перевірку повноти нарахування та сплати податків і зборів.
Окремо зауважує, що позиція контролюючого органу щодо відсутності заборгованості з плати за землю, зокрема орендної плати, з боку Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНВЕСТ-РЕГІОН» відображена в Акті № 15298/26-15-07- 02-03-03/34532275, складеному 23.02.2024 Головним управлінням ДПС у м.Києві за результатами документальної планової виїзної перевірки за період 01.04.2017 по 30.09.2023.
З посиланням на висновки Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 5 липня 2023 року в справі 912/2797/21 щодо принципу «належного урядування», вважає, що ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються;
- оскаржуване рішення, як і позовна заява, не містять належного обґрунтування розміру позовних вимог, а норми рішення Запорізької міської ради від 28.11.2018 № 26 «Про встановлення розміру орендної плати за землю» не можуть застосовуватися до періоду, що передував його прийняттю.
Одночасно у змісті апеляційної скарги скаржником викладене клопотання, у разі необхідності, поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Заступник керівника Запорізької обласної прокуратури Черний П.А. у відзиві на апеляційну скаргу проти її задоволення заперечив, рішення вважає законним і обґрунтованим, зауважує, що відповідно до витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.12.2019 № 4047/207-19, виданого Міськрайонним управлінням у Запорізькому районі та м. Запоріжжя Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 становить 11 761 713,60 грн. Указаний витяг сформовано органом Держгеокадастру за заявою ТОВ «Інвест-Регіон», тобто ще з 2019 року відповідач був обізнаний про нову грошову оцінку земельної ділянки, однак заходів до зміни умов договору оренди або сплати орендної плати з урахуванням нової НГО вжито не було. Лише у 2021 році були внесені відповідні зміни до Договору. Відповідно до розрахунків позивача розмір орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 у 2017-2019 роках мав складати 705 702,82 грн (58 808,57 грн щомісячно). Разом з тим, згідно з інформацією Головного управління ДПС у Запорізькій області від 18.10.2024 № 11804/5/08-01-04-01-04 ТОВ «Інвест-Регіон» за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 нараховувало та сплачувало орендну плату у 2017-2019 роках у розмірі 381 390,28 грн (31 782,52 грн щомісячно), відтак, несплаченою є заявлена у позові сума, яка підставно стягнута судом. 
Зауважує, що розмір орендної плати раніше визначався виходячи з розміру земельного податку, а у подальшому – відповідно до процентної ставки від нормативної грошової оцінки землі. При цьому, враховуючи співвідношення між ставкою податку та відсотком від нормативної грошової оцінки землі як « 1 до 1», слід дійти висновку, що шестикратний розмір земельного податку (який визначено у додатковому договорі) та відсоткова ставка від нормативної грошової оцінки землі на рівні 6% (визначена рішеннями міської раді від 30.06.2015 № 6 та від 28.11.2018 № 26) є тотожною величиною та не впливає на розмір суми, що підлягає стягненню на підставі судового рішення. При цьому, зазначення у розрахунках інформації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки «станом на 01.01.2024» є технічною помилкою, яка не впливає на правильність проведених розрахунків.
Звертає увагу, що відповідачем разом з апеляційною скаргою подано нові докази (Акт № 15298/26-15-07- 02-03-03/34532275, складений 23.02.2024 Головним управлінням ДПС у м.Києві), які до суду першої інстанції не подавались, їх оцінка судом не надавалась, про їх існування стороною не заявлялось. При цьому, визначені відповідачем підстави не є поважними для їх прийняття. 

Від Позивача до суду також надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить залишити апеляційну скаргу ТОВ “ІНВЕСТ-РЕГІОН” без задоволення, рішення Господарського суду Запорізької області без змін. Зауважує, що розрахунки розміру орендної плати на земельну ділянку, які є невід`ємною частиною Договору оренди землі №041026102125 від 02.08.2010 та Додаткового договору №201305000800042 від 19.03.2013, які було погоджено сторонами без зауважень та доповнень, здійснено з врахуванням «Розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки на відповідний період», «Ставки земельного податку, встановленої Законом України «Про плату за землю», відсотків нормативної грошової оцінки земельної ділянки» та «Коефіцієнту для розрахунку розміру орендної плати». Отже, укладаючи Договір оренди землі від 02.08.2010 та в подальшому Додатковий договір до нього від 19.03.2013, у Відповідача не виникало питання з приводу того, що розмір орендної плати розраховувався саме таким чином.
Наголошує, що згідно з нормами п.п.288.5.1, 288.5.2 ст. 288, ст.274.1 ПК України розмір орендної плати раніше визначався виходячи з розміру земельного податку, а у подальшому – відповідно до процентної ставки від нормативної грошової оцінки землі. При цьому, враховуючи співвідношення між ставкою податку та відсотком від нормативної грошової оцінки землі як «один до одного», можна дійти висновку, що шестикратний розмір земельного податку (який визначено у додатковому договорі) та відсоткова ставка від нормативної грошової оцінки землі на рівні 6% (визначена рішеннями міської раді від 27.07.2011 №16 зі змінами від 26.06.2012 №37 так і від 30.06.2015 №6 та від 28.11.2018 № 26) є тотожною величиною та не впливає на розмір суми, що підлягає стягненню на підставі судового рішення. З огляду на вищевказане, є безпідставним та необґрунтованим посилання представника відповідача на те, що до позовних вимог за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 позивачем було застосовано у розрахунку (який судом визнано належним та допустимим доказом) положення тільки рішень Запорізької міської ради від 30.06.2015 №6 та №7, а також рішення №26 від 28.11.2018.
Задекларовані відомості Відповідача відповідно до положень ст. 286 ПК України жодним чином не можуть свідчити про виконання ним зобов`язань за укладеними Сторонами Договором оренди землі, а відображають тільки податкові зобов`язання декларанта.
Звертає увагу суду на те, що відповідачем разом з апеляційною скаргою подано нові докази, які не досліджувалися судом першої інстанції, їх оцінка судом не надавалась, про їх існування стороною не заявлялось.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи муж суддями від 01.09.2025 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді – Іванова О.Г. (доповідач), судді – Парусніков Ю.Б., Верхогляд Т.А.
З огляду на відсутність в суді апеляційної інстанції матеріалів справи на час надходження скарги, ухвалою суду від 03.09.2025 здійснено запит матеріалів справи із Господарського суду Запорізької області та відкладено вирішення питання про рух апеляційної скарги до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.
17.09.2025 матеріали справи надійшли до суду апеляційної інстанції.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 19.09.2025 відхилено як передчасне клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача на рішення Господарського суду Запорізької області від 05.08.2025 у справі № 908/1343/25; розгляд справи призначено на 22.01.2026; сторонам встановлений строк для подачі відзиву, заяв, клопотань. 
30.09.2025 до суду надійшло клопотання представника позивача Кисельової Олени Олександрівни про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів. 
10.10.2025 до суду надійшли відповіді на відзиви на апеляційну скаргу, в яких аргументи зводяться до наступного: згідно умов Договору, з врахуванням змін та розрахунку розміру орендної плати, викладеного у додатку до Договору, розмір орендної плати за земельну ділянку кадастровий номер земельної ділянки 2310100000:05:003:0027, у спірний період, не містив обов`язку визначення розміру орендної плати у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. Вказана у відзиві судова практика є нерелевантною для вирішення спору у даній справі, оскільки Договір, умови якого досліджуються під час розгляду даної справи, у спірний період, не містили визначення розміру орендної плати у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. Наголосив, що Запорізька міська рада в порушення принципу «належного урядування», не виступила з ініціативою щодо зміни умов Договору оренди земельної ділянки, не висувала жодних претензій чи зауважень щодо виконання Відповідачем умов Договору, не подавала до контролюючого органу інформацію про зміну умов оренди або розміру орендної плати, при цьому тривалий час приймала та використовувала кошти внесені Відповідачем в якості орендної плати на умовах Договору.
Щодо документів, наданих Відповідачем як додаткові докази, то вони не встановлюють жодних додаткових обставин, які б не були предметом розгляду у суді першої інстанції. Так, в матеріалах справи наявний лист Головного управління ДПС у Запорізькій області № 11804/5/08-01-04-01-04 від 18.10.2024 в якому зазначено та зафіксовано позицію контролюючого органу про відсутність заборгованості з плати за землю (орендна плата з юридичних осіб) станом на 17.10.2024. Втім, суд першої інстанції лишив без уваги наведений доказ, а оскаржуване рішення не містить оцінки обставин, вказаних у листі № 11804/5/08-01-04-01-04 від 18.10.2024 та не враховує позицію контролюючого органу, як уповноваженого державного органу, до компетенції якого віднесено контроль та перевірку повноти нарахування та сплати податків і зборів, що свідчить про неповне з`ясування судом обставин справи. 
Також зауважує, що учасником справи та заявником позову виступала Вознесенівська окружна прокуратура міста Запоріжжя Запорізької області, натомість відзив на апеляційну скаргу подано Запорізькою обласною прокуратурою. Вважає, що якщо суд не здійснив процесуальну заміну учасника (не виніс ухвалу про заміну районної прокуратури на обласну), то формально обласна прокуратура не є стороною у справі й не може подавати процесуальні документи (зокрема, відзив на апеляцію, клопотання, пояснення тощо). Тобто, до моменту такої заміни її дії не мають належного процесуального статусу.
17.10.2025 до суду від заступника керівника Запорізької обласної прокуратури Черний П.А. надійшли письмові пояснення щодо відповіді на відзив. Прокурор наголосив, що відповідно до розрахунку розміру орендної плати, який є невід`ємною частиною додаткового договору від 19.03.2013, ставка земельного податку, встановленого Податковим кодексом України, складає 1 відсоток нормативної грошової оцінки земельної ділянки (стовпчик 4), коефіцієнт для розрахунку розміру орендної плати – « 6» (стовпчик 6). Додатковий договір підписано ТОВ «Інвест-Регіон», тобто про ці величини обізнаний відповідач. Таким чином, доводи прокурора щодо співвідношення між ставкою податку та відсотком від нормативної грошової оцінки землі, викладені прокурором у відзиві на апеляційну скаргу, є обґрунтованими, відповідають умовам договору оренди землі та діючому на той момент законодавству. Також, неспроможними є доводи відповідача стосовно порушення Запорізькою міською радою принципу «належного урядування». Щодо повноважень Запорізької обласної прокуратури на подання відзиву на апеляційну скаргу прокурор послався на ч. 5 ст. 7 Закону України «Про прокуратуру».
06.01.2026 до суду від представника апелянта Зотова Т.В. надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів.
В судовому засіданні 22.01.2026 представник відповідача підтримав доводи скарги; представник позивача їх заперечив; від прокуратури представник участі не брав. 
Крім того, 22.01.2026 при розгляді апеляційної скарги у зв`язку з нестабільним з`єднанням з медіа-сервером частина протоколу судового засідання в режим відеоконференції не зберіглась, про що складено акт. 
В судовому засіданні 22.01.2026 оголошено вступну та резолютивну частину постанови у справі. 

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та заперечень проти неї, перевіривши повноту встановлених місцевим господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів Центрального апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та судом апеляційної інстанції встановлені наступні неоспорені обставини справи.
02.08.2010 між Запорізькою міською радою (Орендодавець, позивач у справі) та Товариством з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” (Орендар, відповідач у справі) укладено Договір оренди землі (далі за текстом – Договір оренди), який 13.10.2010 зареєстрований у Запорізькій регіональній філії ДП “Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах” за № 041026102125.
Пунктом 1 Договору оренди обумовлено, що відповідно до рішення Запорізької міської ради № 87/204 від 24.03.2010 Орендодавець надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для розташування автозаправної станції, яка знаходиться за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 74.
За умовами п., п. 2-4 Договору оренди в оренду передається земельна ділянка площею 0,2730 га. На земельній ділянці знаходяться об`єкти нерухомого майна – будівлі і забудови Орендаря. Земельна ділянка передається в оренду разом із будівлями і забудовами Орендаря. 
Згідно кадастрового плану земельної ділянки, який є невід`ємним додатком до Договору оренди, кадастровий номер земельної ділянки за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 74, 2310100000:05:003:0027.
Власником земельної ділянки загальною площею 0,2730 га, кадастровий номер 2310100000:05:003:0027 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 74 є територіальна громада міста Запоріжжя, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 423520719 від 21.04.2025.
Пунктом 8 Договору оренди передбачено, що він укладається строком до 25.07.2027.
Згідно з п. 5 Договору оренди нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 3 350 447,10 грн. (в цінах 2010 року).
Орендна плата вноситься Орендарем у грошовій формі та в розмірі 134 017,88 грн., що складає чотирьохкратний розмір земельного податку за календарний рік в цінах 2010 року. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації (п., п. 9, 10 Договору оренди)
Відповідно до п. 11 Договору оренди орендна плата вноситься щомісячно рівними частинами протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця. 
Згідно з пунктом 12 Договору розмір орендної плати переглядається зокрема у разі: зміни розмірів земельного податку; підвищення цін, тарифів, у тому числі внаслідок інфляції, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; прийняття Орендодавцем рішення про збільшення або зменшення орендної плати у відповідності до чинного законодавства; затвердження нової нормативної грошової оцінки землі; в інших випадках, передбачених законом.
Пунктом 27 Договору оренди встановлено право Орендодавця вимагати від Орендаря своєчасного та повного внесення орендної плати; здійснювати контроль за виконання умов Договору з боку Орендаря, в тому числі за правильністю індексування та повнотою перерахування орендної плати.
В свою чергу, п. 30 Договору оренди закріплено обв`язок Орендаря своєчасно та в повному обсязі вносити орендну плату. 
Відповідно до Акту прийому-передачі земельної ділянки Запорізька міська рада як Орендодавець повністю виконала покладені на неї зобов`язання, передбачені Договором оренди, та передала Товариству з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” земельну ділянку загальною площею 0,2730 га, кадастровий номер 2310100000:05:003:0027 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 74, а Орендар прийняв вказану земельну ділянку в оренду. 
19.03.2013 між позивачем та відповідачем укладений Додатковий договір № 201305000800042 до Договору оренди землі від 13.10.2010 № 041026102125, відповідно до якого пункти 9 та 11 Договору оренди землі виклали в наступній редакції: 
“ 9. Орендна плата вноситься Орендарем у грошовій формі та в розмірі: 201 026 грн. 82 коп., що складає шестикратний розмір земельного податку за календарний рік в цінах 2013 року.
11. Орендна плата вноситься щомісячно рівними частинами протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця на відповідний рахунок Управління державної казначейської служби у Орджонікідзевському районі м. Запоріжжя Запорізької області.”.
До Додаткового договору № 201305000800042 від 19.03.2013 доданий розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку, який є невід`ємною частиною Додаткового договору. 
01.12.2021 між позивачем та відповідачем укладена Додаткова угода № 202105000400129 про внесення змін до Договору оренди землі від 02.08.2010 (зареєстровано у Запорізькій регіональній філії ДП “Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах” від 13.10.2010 № 041026102125), відповідно до якого пункти 5 та 11 Договору оренди землі виклали в наступній редакції: 
“ 5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить: 11 761 713 грн. 60 коп., в цінах 2019 року.”,
“ 11. Орендна плата вноситься Орендарем у грошовій формі та в розмірі: 705 702 грн. 82 коп., що складає 6 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за календарний рік в цінах 2021 рік”.
Відповідно до п. 6 Додаткової угоди дана угода набуває чинності після підписання сторонами та є невід`ємною частиною Договору оренди землі від 02.08.2010 (зареєстровано у Запорізькій регіональній філії ДП “Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах” від 13.10.2010 № 041026102125). 
До Додаткової угоди № 202105000400129 від 01.12.2021 доданий розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку, який є невід`ємною частиною Додаткової угоди. 
За таких умов, у Орендаря за наслідками підписання Договору оренди та Додаткового договору і Додаткової угоди виник обов`язок щомісячно рівним частинами протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця, на розрахунковий рахунок місцевого бюджету сплачувати орендну плату. 
Згідно з Інформаційною довідкою № 423520342 від 21.04.2025 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за Товариством з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” зареєстровано право власності на: нежитлову будівлю автозаправної станції літ. А, площею 118,1 кв.м., яка розташовані на земельній ділянці за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 74, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 6022022. 
Відповідачем не надано суду належних і допустимих доказів, в розумінні ст., ст. 76, 77 ГПК України, на спростування зазначених фактів. 
Згідно ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, у тому числі право на які фізичні особи мають як власники земельних часток (паїв), з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. 
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.
Відповідно до п. 30 Договору оренди Орендар зобов`язаний самостійно щорічно індексувати розмір орендної плати відповідно до індексації нормативної грошової оцінки земель згідно з чинним законодавством.
За даними з офіційного сайту Державної податкової служби України (https://tax.gov.ua/nove-pro-podatki--novini-/print-553960.html) Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру на виконання статті 289 Податкового кодексу України листом від 11.01.2022 № 6-28-0.222-275/2-22 повідомила про значення коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 1996-2021 роки.
Відповідно до листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 12.01.2024 № 6-28-0.222-323/2-23 на виконання статті 289 Податкового кодексу України Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру повідомила про значення коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 1996-2023 роки. Так, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2017 рік складав 1,0, за 2018 рік - 1,0, за 2019 рік - 1,0, за 2020 рік - 1,0, за 2021 рік - 1.1, за 2022 рік - 1.15 та за 2023 рік – 1,051.
Рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 7 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя та з 01.01.2016 введено в дію нову нормативну грошову оцінку земель міста Запоріжжя.
Згідно з п. 8 рішення № 7 від 30.06.2015 нормативна грошова оцінка земель м. Запоріжжя підлягає щорічній індексації відповідно до вимог діючого законодавства.
Пунктом 11 вказаного рішення відповідному управлінню Запорізької міської ради доручено здійснити з 01.01.2016 нарахування земельного податку і орендної плати за землю на підставі відповідних витягів з нормативної грошової оцінки земель.
Відповідно до Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.12.2019 № 4047/207-19 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 становить 11 761 713,60 грн.
Запорізькою міською радою на підставі Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.12.2019 № 4047/207-19 здійснено розрахунки розміру орендної плати за 2017-2019 роки, складені за формою, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2006 № 1724.
Так, відповідно до вказаних розрахунків розмір орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 у 2017-2021 роках мав складати 705 702,82 грн. (58 808,57 грн. щомісячно).
Як вбачається з умов Додаткової угоди № 202105000400129 від 01.12.2021 нормативна грошова оцінка земельної ділянки загальною площею 0,2730 га, кадастровий номер 2310100000:05:003:0027 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 74, в цінах 2021 року склала 11 761 713,60 грн.; розмір річної орендної плати у 2021 році – 705 702,82 грн. (11 761 713,60 грн. * 6 % (від нормативної грошової оцінки землі за 2021 рік).
Разом з тим, згідно з інформацією Головного управління ДПС у Запорізькій області від 18.10.2024 № 11804/5/08-01-04-01-04 ТОВ “ІНВЕСТ-РЕГІОН” за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 нараховувало та сплачувало орендну плату у 2017-2019 роках у розмірі 381 390,28 грн. щорічно (31 782,52 грн. щомісячно).
Прокурором до матеріалів справи наданий розрахунок розміру орендної плати не сплаченої Орендарем – ТОВ “ІНВЕСТ-РЕГІОН” за Договором оренди землі від 13.10.2010 № 041026102125 за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 у зв`язку із зміною розміру НГО, який розраховано наступним чином:
1) Сума орендної плати з 03.04.2017 по 31.12.2017 (8 місяців 28 днів) становить:
11 761 713,60 грн. (НГО в цінах 2019 року) / 1,0 (коефіцієнт індексації НГО за 2018 рік) = 11 761 713,60 грн. (НГО в цінах 2018 року); 
11 761 713,60 грн. (НГО в цінах 2018 року) / 1,0 (коефіцієнт індексації НГО за 2017 рік) = 11 761 713,60 грн. (НГО в цінах 2017 року);
11 761 713,60 грн. (НГО в цінах 2017 року) * 6 % / 12 * 8 місяців = 470 468,56 грн. (за 8 місяців 2017 року);
58 808,57 грн. (орендна плата в 2017 році за 1 місяць) / 30 = 1 960,21 грн. (за 1 день);
1 960,29 грн. * 28 = 54 888,00 грн. (за 28 днів);
470 468,56 грн. + 54 888,00 грн. = 525 356,56 грн. (за 8 місяців 28 днів);
Сума заборгованості за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 з урахуванням часткової оплати становить:
525 356,56 грн. – 283 923,92 грн. = 241 432,64 грн.
2) Сума орендної плати з 01.01.2018 по 31.12.2018 дорівнює:
11 761 713,60 грн. (НГО в цінах 2018 року) * 6 % = 705 702,82 грн.
Сума заборгованості за період з 01.01.2018 по 31.12.2018 з урахуванням часткової оплати становить:
705 702,82 грн. – 381 390,28 грн. = 324 312,54 грн.
3) Сума орендної плати з 01.01.2019 по 31.12.2019 дорівнює:
11 761 713,60 грн. (НГО в цінах 2019 року) * 6 % = 705 702,82 грн.
Сума заборгованості за період з 01.01.2019 по 31.12.2019 з урахуванням часткової оплати становить:
705 702,82 грн. – 381 390,28 грн. = 324 312,54 грн.
Всього, заборгованість відповідача з орендної плати за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 становить: 890 057,72 грн. (241 432,64 грн. + 324 312,54 грн. + 324 312,54 грн.), яка заявлена прокурором до стягнення в межах даної справи.

Задовольняючи позовні вимоги, Господарський суд виходив з того, що для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності базою для обрахунку є нормативна грошова оцінка земельних ділянок; 30.06.2015 Запорізькою міською радою прийнято рішення № 7 “Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя”, яким вирішено впровадити оподаткування земель міста на підставі нової нормативної грошової оцінки з 01.01.2016, яке оприлюднене 14.07.2015 в газеті “Запорізька Січ” та набрало чинності з 01 січня 2016 року, в свою чергу, 28.11.2018 Запорізька міська рада прийняла рішення № 26 “Про встановлення розміру орендної плати за землю” (повний текст рішення знаходиться у відкритому доступі на офіційному сайту Запорізької міської ради за посиланням: https://zp.gov.ua/uk/documents/item/33564). Зазначеним рішення Запорізькою міською радою встановлено розміри орендної плати за використання земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності (у відсотках від їх нормативної грошової оцінки). При цьому, відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України з моменту початку застосування нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. 
Запорізькою міською радою на підставі Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.12.2019 № 4047/207-19 здійснено розрахунки розміру орендної плати за 2017-2019 роки, складені за формою, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2006 № 1724. Так, відповідно до вказаних розрахунків розмір орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 у 2017-2021 роках мав складати 705 702,82 грн. (58 808,57 грн. щомісячно). При цьому, для розрахунку розміру орендної плати у даній формулі як один із показників є розмір НГО. 
З урахуванням наведеного, відповідачем здійснювалась оплата орендної плати у 2017-2019 роках не в повному обсязі, внаслідок чого є обґрунтованими і підтвердженими позовні вимоги.
Щодо представництва прокурором інтересів держави в особі міської ради, суд дійшов висновку, що Запорізька міська рада, як власник земельної ділянки та Орендодавець земельної ділянки, не вжила достатніх заходів щодо приведення розміру орендної плати у відповідність до вимог законодавства та не звернулась до суду з відповідним позовом. Вказані обставини свідчать про нездійснення Запорізькою міською радою захисту порушених інтересів держави та територіальної громади міста Запоріжжя та наявність передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” підстав для їх представництва.
З огляду на викладене, з метою не допущення залишення інтересів держави незахищеними заступником керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя подано позов у даній справі до суду.
Як свідчать матеріали справи, на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” Вознесенівською окружною прокуратурою міста Запоріжжя повідомлено Запорізьку міську раду про намір звернутись до Господарського суду Запорізької області із вказаним позовом в інтересах держави.
На підставі вищевикладеного, суд дійшов до висновку про наявність законних підстав для представництва прокурором в суді інтересів держави в особі Запорізької міської ради.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Оскільки апелянтом не оскаржується рішення в частині наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд апеляційної інстанції в цій частині рішення не перевіряє, а здійснює його перегляд в межах доводів і вимог скарги. 

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, зважаючи на наступне.
Правовідносини сторін за договором оренди землі регулюються спеціальним Законом України «Про оренду землі», Земельним кодексом України, Податковим кодексом України та загальними нормами Цивільного кодексу України.
Відповідно до ст. 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування; землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до Закону.
Статтями 206 Земельного кодексу України та ст. 270 Податкового кодексу України визначено, що використання землі в Україні є платним. Плата за землю справляється у вигляді земельного податку або орендної плати.
Оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 270 Податкового кодексу України (розділ «Податок на майно») об`єктами оподаткування платою за землю є об`єкти оподаткування орендною платою - земельні ділянки державної та комунальної власності, надані в користування на умовах оренди.
Передача прав володіння і користування земельною ділянкою згідно статті 206 Земельного кодексу України, пп. 14.1.136 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України здійснюється за плату, що має вноситися на користь міської територіальної громади, на підставі договору оренди земельної ділянки.
Відповідно до вимог статті 124 Земельного кодексу України передача землі в оренду здійснюється на підставі цивільно-правової угоди.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про оренду землі» оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Згідно зі статтею 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.
У статті 21 Закону України «Про оренду землі» передбачено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).
За положеннями статті 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати.
Тож, згідно положень ст. 21 Закону України «Про оренду землі» та підпункту 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.
Цивільні зобов`язання виникають з підстав, передбачених ст. 11 ЦК України, зокрема з договорів та інших правочинів.
У відповідності до ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Згідно з ч. 1 статті 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.
За приписами пункту 287.1 статті 287 Податкового кодексу України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. У разі припинення права власності або права користування земельною ділянкою плата за землю сплачується за фактичний період перебування землі у власності або користуванні у поточному році.
Відповідно до ст. 759 Цивільного кодексу України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.
Згідно з ч. 1 статті 762 Цивільного кодексу України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму.
Згідно із частинами першою - третьою статті 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Особливості укладення договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування встановлюються актами цивільного законодавства (частини перша та друга статті 648 ЦК України).
У постанові від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19 Велика Палата Верховного Суду, виснувала, що за загальними правилами договори укладаються сторонами цивільних правовідносин, різновидами яких є правовідносини, які виникають з договорів оренди землі, на принципах рівності сторін, свободи договору, з урахуванням обов`язкових вимог щодо такого виду договорів та зазначенням його істотних умов і у відповідній формі.
Договір оренди землі є цивільно-правовим договором оренди (найму), що регулюється ЦК України, іншими нормативними актами. Особливості правового регулювання відносин з оренди землі обумовлюються, зокрема, формою власності на земельні ділянки, що орендуються.
Так, норми, що регулюють розмір, форму та порядок внесення орендної плати за землі державної та комунальної власності, характеризуються більшим ступенем імперативності регулювання порівняно із землями приватної власності.
Для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності базою для обрахунку є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено Законом України «Про оцінку земель».
Згідно із частиною першою статті 15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
За змістом статті 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
Відповідно до частини п`ятої статті 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Статтею 13 Закону України «Про оцінку земель» встановлено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок. Відповідно до абзацу другого частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України «Про оцінку земель». Частинами першою, третьою та четвертою цієї статті передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.
Положеннями пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема договором між органом місцевого самоврядування і орендарем.
Водночас, обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель»). Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Тобто, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки (вказана правова позиція викладена в п. 103 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22).
Нормативне регулювання визначення розміру орендної плати за оренду земельних ділянок державної або комунальної власності відбувається за імперативно встановленою формулою множення нормативної грошової оцінки на коефіцієнт, який погоджується сторонами в договорі, але у законодавчо встановлених межах. Розмір нормативної грошової оцінки згідно з наведеними вище законодавчими нормами встановлюється відповідним органом місцевого самоврядування.
Орендодавець у випадку зміни розміру орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної чи комунальної власності вправі вимагати від орендаря сплати орендної плати у зміненому розмірі, в тому числі і шляхом звернення до суду з позовом про стягнення спірної суми.
Належному способу захисту орендодавця у такому випадку відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності (вказана правова позиція викладена в п. 110 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22).
За змістом ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Статтями 525, 526 ЦК України визначено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У відповідності до ч., ч. 1, 2 ст. 193 ГК України (що діяв на час виникнення спірних відносин) суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.
Відповідно до приписів ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Виходячи із змісту вищенаведених норм права, на відповідача покладено обов`язок щодо повної та своєчасної сплати орендних платежів за користування земельною ділянкою за договором, а саме: обов`язок щомісячно рівним частинами протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця, на розрахунковий рахунок місцевого бюджету сплачувати орендну плату. При цьому, відповідно до п. 30 Договору оренди Орендар зобов`язаний самостійно щорічно індексувати розмір орендної плати відповідно до індексації нормативної грошової оцінки земель, згідно з чинним законодавством.
Так, відповідно ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 за № 7 затверджена технічна документація з нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя, затверджена базова вартість 1 м. кв. земель м. Запоріжжя в розмірі 239,50 гривень (двісті тридцять дев`ять грн. 50 коп.), та з урахуванням коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель за 2014 рік - 299,14 гривень, затверджено економіко-планувальне зонування, затверджені коефіцієнти місця розташування (Км2) згідно з додатком 1 та коефіцієнти впливу локальних факторів (Км3) згідно з додатком 2. Нормативна грошова оцінка земель міста Запоріжжя введена в дію з 01.01.2016.
Зокрема у додатку 3 до зазначеного рішення визначено, що розмір орендної плати за земельні ділянки, надані для розташування автозаправних станцій, газових автозаправних станцій становить 6%.
Рішення за № 7 оприлюднене 14.07.2015 в газеті “Запорізька Січ” та набрало чинності з 01 січня 2016 року. 
В свою чергу, 28.11.2018 Запорізька міська рада прийняла рішення № 26 “Про встановлення розміру орендної плати за землю” (повний текст рішення знаходиться у відкритому доступі на офіційному сайту Запорізької міської ради за посиланням: https://zp.gov.ua/uk/documents/item/33564). Зазначеним рішенням Запорізькою міською радою встановлено розміри орендної плати за використання земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності (у відсотках від їх нормативної грошової оцінки).
Зокрема у п. 1 додатку до зазначеного рішення визначено, що розмір орендної плати за земельні ділянки, надані для розташування автозаправних станцій, газових автозаправних станцій становить 6%.
Таким чином, уповноваженим органом – Запорізькою міською радою визначено на території м. Запоріжжя річний розмір орендної плати, який розраховується у відсотках від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Зокрема, ставка розміру орендної плати за земельні ділянки, надані для розташування автозаправних станцій, газових автозаправних станцій становить 6% та є незмінною з 2015 року.
Так, згідно з матеріалами справи, нормативна грошова оцінка земельної ділянки загальною площею 0,2730 га, кадастровий номер 2310100000:05:003:0027 за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 74, в цінах 2010 року склала 3 350 447,10 грн.; розмір річної орендної плати у 2010 році – 134 017,88 грн. за календарний рік в цінах 2010 року (п. п. 5, 9 Договору оренди).
Натомість, нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки в цінах 2019 року склала 11 761 713,60 грн., про що свідчить наявний в матеріалах справи Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.12.2019 № 4047/207-19. 
В свою чергу, укладенням Додаткової угоди від 01.12.2021 № 202105000400129 про внесення змін до Договору оренди землі від 02.08.2010 (зареєстрований у ЗРФ ДП “Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах” від 13.10.2010 № 041026102125), сторони погодили, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 11 761 713,60 грн. в цінах 2019 року, розмір орендної плати становить 705 702,82 грн., що складає 6 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки за календарний рік в цінах 2019.
Отже, ще у 2019 року відповідач був обізнаним із зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки з 2017 року (оскільки Витяг формувався на його замовлення), яка є базою для обрахунку орендної плати, втім, не здійснював сплату орендної плати у визначеному розмірі, відповідно до нової НГО.
Згідно приписів п. 289.2 ст. 289 ПК України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка земель і земельних ділянок на 1 січня поточного року.
Відповідно до листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 12.01.2024 № 6-28-0.222-323/2-23 на виконання статті 289 Податкового кодексу України Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру повідомила про значення коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 1996-2023 роки. Так, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель і земельних ділянок за 2017 рік складав 1,0, за 2018 рік - 1,0, за 2019 рік - 1,0, за 2020 рік - 1,0, за 2021 рік - 1.1, за 2022 рік - 1.15 та за 2023 рік – 1,051.
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.
Згідно з абзацом 3 пункту 289.2 статті 289 Податкового кодексу України встановлено, що коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель.
Поряд з цим, можливість кумулятивного (тобто накопичувального) застосування коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки земель пов`язано із датою проведення нормативної грошової оцінки земель, а отже, стосується вже проведеної нормативної грошової оцінки земель, для обрахунку конкретного розміру земельного податку чи орендної плати з метою врахування показників інфляції, які мали місце після проведення нормативної грошової оцінки земель.
Такий порядок індексації нормативно-грошової оцінки земельної ділянки відповідає вимогам законодавства, оскільки пункт 289.2 статті 289 ПК України прямо передбачає, що коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, а не від дати її затвердження. Податковий кодекс України є єдиним нормативно-правовим актом, який встановлює порядок накопичувального застосування коефіцієнту індексації нормативної грошової оцінки земель.
Запорізькою міською радою на підставі витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 09.12.2019 № 4047/207-19 здійснено розрахунки розміру орендної плати за 2017-2019 роки, складені за формою, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2006 № 1724. 
Так, відповідно до вказаних розрахунків розмір орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 у 2017-2019 роках мав складати 705 702,82 грн (58 808,57 грн щомісячно). Разом з тим, згідно з інформацією Головного управління ДПС у Запорізькій області від 18.10.2024 № 11804/5/08-01-04-01-04 ТОВ «Інвест-Регіон» за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 нараховувало та сплачувало орендну плату у 2017-2019 роках у розмірі 381 390,28 грн (31 782,52 грн щомісячно). 
Таким чином, розмір несплачених коштів за період з 03.04.2017 по 31.12.2017 складає 241 432,64 грн (525 356,56 грн – 283 923,92 грн (за 8 місяців 28 днів); за 2018 рік - 324 312,54 грн (705 702,82 грн - 381 390,28 грн); за 2019 рік - 324 312,54 грн (705 702,82 грн - 381 390,28 грн), а загальний розмір несплачених коштів за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 складає 890 057,72 грн (241 432,64 грн + 324 312,54 грн + 324 312,4 грн).
Звідси, матеріалами справи підтверджений факт нездійснення відповідачем в повному обсязі прийнятих на себе відповідно до Договору оренди обов`язків щодо своєчасного та повного внесення орендної плати за період з 03.04.2017 по 31.12.2019. 
Відтак, ухвалене рішення відповідає вимогам законності і обґрунтованості, а заявлені вимоги підтверджені належними і допустимими доказами, внаслідок чого підставно задоволені господарським судом.

Щодо доводів апеляційної скарги, що згідно умов Договору, з врахуванням змін та розрахунку розміру орендної плати, викладеного у додатку до Договору, розмір орендної плати за земельну ділянку кадастровий номер земельної ділянки 2310100000:05:003:0027 не містить визначення у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки; таким чином, вказана судова практика (постанова ВП ВС у справі № 914/2848/22) є нерелевантною для вирішення спору у даній справі, оскільки Договір не містив визначення розміру орендної плати у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки, то вони не приймаються колегією суддів, оскільки є неспроможними і суперечать матеріалам справи, зокрема договору і його додаткам.
Так, відповідно до п. п .288.5.1, 288.5.2 ст. 288 Податкового кодексу України (в редакції, що діяла на час внесення змін до договору оренди землі) розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою: для земель сільськогосподарського призначення - розміру земельного податку, що встановлюється цим розділом; для інших категорій земель - трикратного розміру земельного податку, що встановлюється цим розділом; не може перевищувати: а) для земельних ділянок, наданих для розміщення, будівництва, обслуговування та експлуатації об`єктів енергетики, які виробляють електричну енергію з відновлюваних джерел енергії, включаючи технологічну інфраструктуру таких об`єктів (виробничі приміщення, бази, розподільчі пункти (пристрої), електричні підстанції, електричні мережі), - 3 відсотки нормативної грошової оцінки; б) для земельних ділянок, які перебувають у державній або комунальній власності та надані для будівництва та/або експлуатації аеродромів - чотирикратний розмір земельного податку, що встановлюється цим розділом; в) для інших земельних ділянок, наданих в оренду, - 12 відсотків нормативної грошової оцінки. 
Статтею 274.1 Податкового кодексу України (в редакції, що діяла на час внесення змін до договору оренди землі) визначено, що ставка податку за земельні ділянки, нормативну грошову оцінку яких проведено, встановлюється у розмірі 1 відсотка від їх нормативної грошової оцінки, за винятком земельних ділянок, зазначених у статтях 272, 273, 276 цього Кодексу. 
У подальшому до Податкового кодексу України були внесені зміни, внаслідок чого розмір орендної плати за земельні ділянки почали визначати виходячи з відсоткової ставки від нормативної грошової оцінки землі, що підтверджується рішеннями Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 6 та від 28.11.2018 № 26. 
Таким чином, виходячи з вищенаведеного, вбачається, що розмір орендної плати раніше визначався виходячи з розміру земельного податку, а у подальшому – відповідно до процентної ставки від нормативної грошової оцінки землі. При цьому, враховуючи співвідношення між ставкою податку та відсотком від нормативної грошової оцінки землі як « 1 до 1», можна дійти висновку що шестикратний розмір земельного податку (який визначено у додатковому договорі) та відсоткова ставка від нормативної грошової оцінки землі на рівні 6% (визначена рішеннями міської раді від 30.06.2015 № 6 та від 28.11.2018 № 26) є тотожною величиною.
До того ж, розрахунки розміру орендної плати на земельну ділянку, які є невід`ємною частиною Договору оренди землі №041026102125 від 02.08.2010 та Додаткового договору №201305000800042 від 19.03.2013, які було погоджено сторонами без зауважень та доповнень, здійснено з урахуванням розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки на відповідний період, ставки земельного податку, встановленої Законом України «Про плату за землю», відсотків нормативної грошової оцінки земельної ділянки та коефіцієнту для розрахунку розміру орендної плати.
При цьому, у розрахунку до договору від 02.08.2010 базою для розрахунку орендної плати виступає НГО (відповідно до матеріалів справи – 3 350 447,10 грн), як імперативно передбачено Законом та визначено відсоток нормативної грошової оцінки – 1%, коефіцієнт для розрахунку орендної плати - 4 (а.с.86, т.1); в той час, як в розрахунку орендної плати до додаткової угоди від 19.03.2013 визначений такий же розмір НГО (3 350 447,10 грн), така ж відсоткова ставка НГО – 1%, але коефіцієнт визначений на рівні – 6 (а.с.92, т.1).
Через наведене також є обґрунтованим посилання місцевого господарського суду на правове регулювання спірних відносин і застосування до них висновків, викладених у постанові ВП ВС у справі № 914/2848/22.
З огляду на вищевказане, також є безпідставним та необґрунтованим посилання відповідача на те, що до позовних вимог за період з 03.04.2017 по 31.12.2019 позивачем застосовано у розрахунку положення тільки рішень Запорізької міської ради від 30.06.2015 №6 та №7, а також рішення №26 від 28.11.2018 і що позовна заява не містить належного обґрунтування розміру позовних вимог.

Колегія суддів звертає увагу, що зазначення у розрахунках інформації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки станом на 01.01.2024 є опискою, яка не впливає на правильність проведених розрахунків, оскільки для розрахунку розміру орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 2310100000:05:003:0027 використано витяг від 09.12.2019 № 4047/207-19, згідно із яким нормативна грошова оцінка даної земельної ділянки становить 11761713,60 грн (її значення упродовж 2017-2019 років не змінювалось, оскільки коефіцієнт індексації НГО за указані роки дорівнював « 1»).

Щодо посилання відповідача на те, що факт декларування та внесення орендної плати Відповідачем та прийняття її Позивачем на умовах Договору, свідчить про виконання сторонами своїх взаємних зобов`язань і що відсутність заборгованості з плати за землю (орендна плата з юридичних осіб) станом на 17.10.2024 підтверджена листом Головного управління ДПС у Запорізькій області № 11804/5/08-01-04-01-04 від 18.10.2024, копію якого долучено до позовної заяви, а Суд першої інстанції лишив без уваги наведений доказ.
Так, згідно з п.5 Порядку надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2018 №733, довідка формується за відсутності у платника за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів податкового боргу, та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску, та/або іншої заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи. 
Таким чином, зазначені довідки можуть свідчити про відсутність у платника (відповідача) податкового боргу за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів, однак вони самі по собі не свідчать про повноту, точність, правильність та остаточний характер (подальшу незмінність) всіх самих даних інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів, на підставі яких формується такі довідки, у т.ч. даних про податкові зобов`язання платника (відповідача), їх розмір, дату виникнення, підстави виникнення тощо. 
Зокрема, як випливає із наказу Міністерства фінансів України від 03.09.2018 №733, видача довідки платнику не потребує попереднього проведення контролюючим органом податкової перевірки платника на предмет повноти, точності, правильності та достовірності даних податкового обліку платника, зокрема задекларованих платником податкових зобов`язань за тими чи іншими видами податків та за ті чи інші періоди нарахування. Також, як випливає із п.14.1.175 ПК України, податковий борг це сума тільки узгодженого грошового зобов`язання, однак, як також випливає із глави 4 ПК України, податкове зобов`язання може бути як узгодженим так і неузгодженим.
Тобто, задекларовані відомості Відповідача відповідно до положень ст. 286 ПК України жодним чином не можуть свідчити про виконання ним зобов`язань за укладеними Сторонами Договором оренди землі, а відображають саме ті податкові зобов`язання, які суб`єкт декларування – Відповідач, задекларував у щорічній податковій декларації відповідно до пункту 286.2 ст. 286 ПК України, якою унормовано, що платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями.

Щодо доводів апелянта стосовно порушення Запорізькою міською радою принципу «належного урядування». 
Так, рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 7 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя та з 01.01.2016 введено в дію нову нормативну грошову оцінку земель міста Запоріжжя. Затверджено базову вартість одного квадратного метра земель міста Запоріжжя станом на 01.01.2013 в розмірі 239,50 гривень, та з урахуванням коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель за 2014 рік - 299,14 гривень. 
Рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 6 «Про встановлення податку на майно (в частині плати за землю)» та рішенням Запорізької міської ради від 28.11.2018 № 26 «Про встановлення розміру орендної плати за землю» встановлено розмір орендної плати за використання земельних ділянок на території м. Запоріжжя, зокрема визначено, що розмір орендної плати за земельні ділянки, надані для розташування автозаправних станцій, газових автозаправних станцій становить 6%. 
Вищезазначені рішення Запорізької міської ради офіційно оприлюднені та набрали чинності. 
Статтею 144 Конституції України визначено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території. 
Договором оренди передбачені умови за наявності яких розмір орендної плати переглядається, зокрема зміна розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; прийняття орендодавцем рішення про збільшення або зменшення орендної плати; в інших випадках, передбачених законом (п. 12). 
Таким чином, відповідач, будучи добросовісним землекористувачем та обізнаним про зміну нормативної грошової оцінки землі на території м. Запоріжжя, мав самостійно вчинити заходи щодо приведення умов Договору (в частині розміру орендної плати) до прийнятих органом місцевого самоврядування рішень з цих питань, а не перекладати відповідальність на міську раду.

Щодо повноважень Запорізької обласної прокуратури на подання відзиву на апеляційну скаргу. 
Відповідно до п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом. 
Згідно із ст. 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави. Єдність системи прокуратури України забезпечується єдиними засадами організації та діяльності прокуратури (ч. 5 ст. 7 Закону). 
Статтею 5 Закону визначено, що функції прокуратури України здійснюються виключно прокурорами.
Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Частиною 4 ст. 53 ГПК України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. 
Виходячи з аналізу вищезазначених норм вбачається, що представництво інтересів держави в суді здійснює прокурор, як представник держави, а не окрема прокуратура як установа/юридична особа (в даному випадку Вознесенівська окружна прокуратура міста Запоріжжя, яка структурним підрозділом Запорізької обласної прокуратури). 
Окрім того, п. 11.2 наказу Генерального прокурора від 21.08.2020 № 389 «Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді» визначено, що підрозділам представництва в суді та іншим підрозділам регіональних (обласних) прокуратур відповідно до їхньої компетенції слід забезпечувати участь у розгляді справ у місцевих господарських та адміністративних, апеляційних судах за їх місцезнаходженням, місцевих загальних судах у справах за власними позовами (заявами). 
Відповідно до п.1.2 наказу Офісу Генерального прокурора від 02.09.2020 №402 «Про порядок представництва в суді органів прокуратури, забезпечення участі в розгляді судами справ, стороною або третьою особою в яких виступають органи прокуратури, їхні посадові та службові особи (самопредставництва)» участь у розгляді справ в адміністративному, господарському, цивільному судочинстві в порядку самопредставництва органів прокуратури, посадових і службових осіб, які діють від імені органу прокуратури, що є стороною або третьою особою у справах, зокрема участь у судових засіданнях, організацію, підготовку та подання у таких справах відзивів на позовні заяви, відповідей на відзиви, пояснень, заяв, клопотань, заперечень, апеляційних, касаційних скарг, інших процесуальних документів, реалізацію інших прав і обов`язків, передбачених законодавством про адміністративне, господарське, цивільне судочинство, слід здійснювати працівникам підрозділів з питань представництва в суді Офісу Генерального прокурора, регіональних (обласних) прокуратур, працівникам місцевих (окружних) прокуратур за довіреністю та відповідно до положень про такі структурні підрозділи.
Самопредставництво органів прокуратури, їхніх посадових і службових осіб у Верховному Суді покласти на підрозділ з питань представництва в суді Офісу Генерального прокурора, забезпечення участі у судах апеляційної інстанції – на підрозділи представництва в суді регіональних (обласних) прокуратур за місцями розташування зазначених судів (за винятком випадків прийняття рішення про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції прокуратури, яка (посадові і службові особи якої) є учасником справи) (п.1.4 Наказу).
Таким чином, можливість участі прокурора у судових засіданнях у справах за позовами прокурора, а також можливість подання процесуальних документів у таких справах визначена законодавством України та не обмежується їх територіальною юрисдикцією. 
На підставі вищевикладеного, доводи відповідача, викладені у відповіді на відзив на апеляційну скаргу від 10.10.2025, що обласна прокуратура не є стороною у справі й не може подавати процесуальні документи, є неспроможними.

Щодо нових доказів, поданих відповідачем, а саме Акту № 15298/26-15-07-02-03-03/34532275, складеному 23.02.2024 Головним управлінням ДПС у м.Києві за результатами документальної планової виїзної перевірки за період 01.04.2017 по 30.09.2023, то вони не приймаються судом апеляційної інстанції в силу наступного.
Відповідно до ч.3, 4 ст.80 ГПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. 
Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. 
Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (ч. 8). 
Відповідно до ст.269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Відповідач, подаючи нові докази, зазначив про поважність подання нових доказів тим, що за час з моменту перебування справи №908/1343/25 на розгляді у суді першої інстанції до тепер, змінився власник ТОВ «Альянс Холдинг», яке у свою чергу є власником ТОВ «Інвест-Регіон», та триваючим складним процесом інтеграції та налагодження внутрішньо-організаційних процесів та кадрових змін; у зв`язку з цим, у відповідача був відсутній фізичний доступ до Електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС, через що Товариство не приймало участь у судових засіданнях.
В той же час, клопотання про поновлення строків для подачі доказів заявник не подав, що унеможливлює і розгляд підстав, з яких заявник не мав можливості подати докази вчасно, і взагалі їх прийняття судом апеляційної інстанції.

Враховуючи встановлені вище обставини справи, зазначені положення законодавства, апеляційний господарський суд відхиляє доводи апелянта, наведені в обґрунтування апеляційної скарги, а рішення Господарського суду Запорізької області від 05.08.2025 у справі № 908/1343/25 є законним, обґрунтованим та таким, що відповідає обставинам справи, прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
Таким чином, апеляційний господарський суд вбачає підстави, передбачені?статтею 276 Господарського процесуального кодексу України, для залишення рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційної скарги - без задоволення. 
Відповідно до?статті 129 Господарського процесуального кодексу України?судові витрати по сплаті судового збору покладаються на апелянта. 
Керуючись ст. ст. 269, 275, 276, 282-284 ГПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” на рішення Господарського суду Запорізької області від 05.08.2025 у справі №908/1343/25 - залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 05.08.2025 у справі №908/1343/25 – залишити без змін.
Судові витрати Товариства з обмеженою відповідальністю “ІНВЕСТ-РЕГІОН” за подання апеляційної скарги на рішення суду покласти на заявника апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови виготовлено і підписано 24.02.2026.

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя  Ю.Б. Парусніков