Справа №461/8024/25
Провадження №2/461/1265/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2026 року м. Львів
Галицький районний суд м. Львова у складі:
головуючого судді Зубачик Н.Б., 
секретаря судових засідань Чубей К.А., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про стягнення заборгованості за кредитним договором –
в с т а н о в и в:
АТ «Ідея Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором кредиту та страхування №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021 та договором кредиту та страхування №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021 в розмірі 121307,45 грн.
В обґрунтування поданого позову покликається на те, що 06.08.2021 між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено договір кредиту та страхування №Z64.00610.008467731, згідно якого позичальник отримав кредит у розмірі 48000 грн. зі сплатою 15% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів.
Крім того, 17.09.2021 між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено договір кредиту та страхування №Z65.00610.008686798, згідно якого позичальник отримав кредит у розмірі 81718 грн. зі сплатою 15% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів.
Позивач виконав свої зобов`язання, згідно умов кредитних договорів, що підтверджується копіями меморіальних ордерів та виписками по рахунках. 
ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 помер, про що Святошинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) було складено відповідний актовий запис №594, підтвердженням чого є копія свідоцтва про смерть від 04.08.2022 серії НОМЕР_1 . Станом на дату смерті у позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за договором кредиту та страхування №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021 та договором кредиту та страхування №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021 в розмірі 121307,45 грн.
Невідкладно, після отримання інформації про смерть позичальника, АТ «Ідея Банк» надіслало до П`ятої Київської державної нотаріальної контори претензії кредитора №12.1.4/18661 від 23.08.2022 та №12.1.4/18662 від 23.08.2022. П`ята Київська державна нотаріальна контора листом №2069/01-16 від 20.09.2022 повідомила АТ «Ідея Банк», що претензії перенаправлені за належністю до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, яка відкрила спадкову справу №859/2022 після смерті ОСОБА_3 . 
Згідно з інформаційною довідкою Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №320300737 від 16.01.2023 позичальнику на дату смерті належала на праві власності земельна ділянка з кадастровим номером 3222783201:01:022:0061, площею 0,15 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1 .
Зважаючи на те, що спадкоємці позичальника власного обов`язку щодо погашення заборгованості за кредитними договорами в межах вартості успадкованого майна не виконали, АТ «Ідея Банк» звернулось до суду з позовом до спадкоємців позичальника за захистом власних порушених прав та інтересів. Просить позов задоволити.
Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 02.10.2025 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Окрім того, ухвалою суду витребувано у Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 04.11.2025 підготовче судове засідання відкладено та повторно витребувано у Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
10.11.2025 на виконання вимог ухвали суду завідувачем Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Черноморченко О.В. скеровано на адресу Галицького районного суду м. Львова копію спадкової справи №859/2022.
10.11.2025 представник позивача ОСОБА_4 через Електронний суд подала клопотання про заміну неналежного відповідача ОСОБА_5 на належного – ОСОБА_2 . 
19.11.2025 представник позивача ОСОБА_4 через Електронний суд подала клопотання про відкладення розгляду справи.
19.11.2025 секретарем судових засідань Чубей К.А. складено довідку про те, що судове засідання, призначене на 19.11.2025 на 12:00 год., не відбулось у зв`язку із клопотанням представника позивача про відкладення розгляду справи.
Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 08.01.2026 у цивільний справі №461/8024/25 замінено неналежного відповідача ОСОБА_5 на належного – ОСОБА_2 , підготовче судове засідання відкладено.
Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 05.02.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Представник позивача в судове засідання не з`явилась, однак у позовній заяві просила проводити розгляд справи без участі представника АТ «Ідея Банк».
Відповідачі в судове засідання не з`явилися, однак про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, шляхом скерування судових повісток на їх поштову адресу, в електронний кабінет, а також через оголошення на офіційному веб-порталі Судової влади України (через веб-сайт Галицького районного суду м. Львова).
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, однак про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою про доставку електронного документу.
Відповідачі не подали відзиву на позовну заяву.
26.02.2026 на електронну пошту Галицького районного суду м. Львова надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.
Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником (ч. 2 ст. 183 ЦПК України).
Згідно з підпунктом 15.1 п.1 розд. ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документа через електронний кабінет.
Чинне процесуальне законодавство не забороняє учасникові справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням таких документів власним електронним цифровим підписом учасника справи.
Згідно Акту №5 про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (пакування) від 26.02.2026, документи, які були подані через електронну пошту суду та зареєстровані 26.02.2026 за вхідним №982-ЕП (заява про відкладення розгляду справи), надійшли без ЕЦП.
Суд зазначає, що вказане клопотання не відповідає вимогам, встановленим ст. 183 ЦПК України, таке подано з електронної пошти сторонньої особи, яка не є учасником справи, а також без накладення кваліфікованого електронного підпису, що унеможливлює ідентифікацію особи, яка його подала.
Згідно з ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
Таким чином, враховуючи наведене, суд вважає за необхідне повернути вказане клопотання без розгляду.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку.
Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які
ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частина перша та друга статті 5 ЦПК України).
Судом встановлено, що 06.08.2021 між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено договір кредиту та страхування №Z64.00610.008467731, згідно якого позичальник отримав кредит у розмірі 48000 грн. зі сплатою 15% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів /а.с.18-21/.
Пунктом 1.4 кредитного договору передбачено, що строк кредиту становить 24 місяці.
Згідно п.1.9 договору кредиту та страхування №Z64.00610.008467731, під час користування кредитом банк надає клієнту послуги з щомісячного обслуговування кредитної заборгованості, що визначені цим договором та договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за надання яких встановлена плата, відповідно до графіку щомісячних платежів за кредитом як «Обслуговування кредитної заборгованості». Комісійна винагорода за переказ коштів та приймання готівки з подальшим зарахуванням на рахунки в Банку, інші комісії за відкриття і ведення рахунку, сплачуються згідно з діючими тарифами банку. Тарифи є невід`ємною частиною договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, та розміщені на веб-сайті банку: https://ideabank.ua. /а.с.18/.
Відповідно до п.9.8.2 договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, плату за обслуговування кредитної заборгованості щомісячно в терміни та в розмірах, визначених згідно з Графіком за договором кредиту, що включає в себе: надання інформації за рахунками позичальника з використанням телефонних каналів зв`язку, а саме зі стаціонарних телефонів в Україні, в контакт-центрі банку, шляхом направлення sms-повідомлень щодо суми платежу за договором кредиту, щодо зарахування платежу в погашення заборгованості за кредитом тощо; надання інформації по рахунку позичальника із використанням засобів електронного зв`язку шляхом направлення інформації про стан рахунку на адресу електронної пошти позичальника; опрацювання запитів позичальника, що направлені банку позичальником із використанням різних каналів зв`язку, тощо /а.с.13/.
17.09.2021 між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 укладено договір кредиту та страхування №Z65.00610.008686798, згідно якого позичальник отримав кредит у розмірі 81718 грн. зі сплатою 15% річних, з поверненням, сплатою кредиту та інших платежів, у тому числі процентів у терміни, передбачені встановленим кредитним договором графіком щомісячних платежів /а.с.45-48/.
Пунктом 1.4 кредитного договору передбачено, що строк кредиту становить 24 місяці.
Згідно п.1.9 договору кредиту та страхування №Z65.00610.008686798, під час користування кредитом банк надає клієнту послуги з щомісячного обслуговування кредитної заборгованості, що визначені цим договором та договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, за надання яких встановлена плата, відповідно до графіку щомісячних платежів за кредитом як «Обслуговування кредитної заборгованості». Комісійна винагорода за переказ коштів та приймання готівки з подальшим зарахуванням на рахунки в Банку, інші комісії за відкриття і ведення рахунку, сплачуються згідно з діючими тарифами банку. Тарифи є невід`ємною частиною договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, та розміщені на веб-сайті банку: https://ideabank.ua. /а.с.45/.
Відповідно до п.9.8.2 договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, плату за обслуговування кредитної заборгованості щомісячно в терміни та в розмірах, визначених згідно з Графіком за договором кредиту, що включає в себе: надання інформації за рахунками позичальника з використанням телефонних каналів зв`язку, а саме зі стаціонарних телефонів в Україні, в контакт-центрі банку, шляхом направлення sms-повідомлень щодо суми платежу за договором кредиту, щодо зарахування платежу в погашення заборгованості за кредитом тощо; надання інформації по рахунку позичальника із використанням засобів електронного зв`язку шляхом направлення інформації про стан рахунку на адресу електронної пошти позичальника; опрацювання запитів позичальника, що направлені банку позичальником із використанням різних каналів зв`язку, тощо /а.с.40/.
Позивач виконав свої зобов`язання згідно умов кредитних договорів, що підтверджується копіями меморіальних ордерів /а.с.25-30/ та виписками по рахунках /а.с.31, 51/. 
Разом з тим, судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 позичальник ОСОБА_3 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 04.08.2025 серії НОМЕР_1 , відповідний актовий запис №594 /а.с.54/.
Станом на дату смерті позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за договором кредиту та страхування №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021, яка згідно довідки - розрахунку заборгованості станом на 02.08.2022 становить 46961,26 грн. та складається із наступного: строковий основний борг 38516,93 грн., строкові проценти 2801,68 та строкова плата за обслуговування кредиту 5642,65 грн. /а.с.32/ та за договором кредиту та страхування №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021, яка згідно довідки - розрахунку заборгованості станом на 02.08.2022 становить 74346,19 грн. та складається із наступного: строковий основний борг 62037,44 грн., строкові проценти 4232,15 та строкова плата за обслуговування кредиту 8076,60 грн. /а.с.52/.
23.08.2022 позивачем направлено претензії кредитора №12.1.4/18661 від 23.08.2022 /а.с.55/ та №12.1.4/18662 від 23.08.2022 /а.с.56/ до П`ятої Київської державної нотаріальної контори.
20.09.2022 державним нотаріусом П`ятої Київської державної нотаріальної контори Ковальчук М.В. повідомлено АТ «Ідея Банк» про те, що претензії кредитора №12.1.4/18661 від 23.08.2022 та №12.1.4/18662 від 23.08.2022 до спадкоємців ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , перенаправлені за належністю до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, яка відкрила спадкову справу №859/2022 після смерті ОСОБА_3 /а.с.57/.
28.09.2022 державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Мельник М.П. у відповідь на претензії АТ «Ідея Банк» №12.1.4/18661 від 23.08.2022 та №12.1.4/18662 від 23.08.2022 повідомив, що такі було долучено до спадкової справи №256/2022 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 /а.с.58/.
19.05.2025 державний нотаріус Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Тітова О.В. у відповідь на запит АТ «Ідея Банк» №12.1.4/14077 від 06.05.2025 повідомила, що при зверненні спадкоємців за прийняттям та отриманням спадщини їм повідомляється та роз`яснюється ст. 1282 ЦК України про обов`язок спадкоємців задовольнити вимоги кредитора. Станом на 19.05.2025 свідоцтва про право на спадщину не видавались /а.с.59/.
Згідно з інформаційною довідкою Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №320300737 від 16.01.2023 позичальнику на дату смерті належала на праві власності земельна ділянка з кадастровим номером 3222783201:01:022:0061, площею 0,15 га, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1 /а.с.60/.
Разом з тим, спадкоємці позичальника вимоги AT «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за кредитними договорами не задоволили, що свідчить про порушення прав та інтересів AT «Ідея Банк» як кредитора у даних правовідносинах, з огляду на наступне.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору.
Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Частиною 1 статті 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позичкодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Частиною 2 ст. 1050 ЦК України, передбачено, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів.
У відповідності до ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. 
Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами.
Відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Частина 1 ст. 612 ЦК України визначає, що боржник, у даному випадку відповідач, вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не виконав зобов`язання у строк, який встановлений договором чи законом.
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).
Статтями 1216, 1218 ЦК України передбачено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини другої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ЦК України).
Згідно із статтею 1281 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до статті 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; коло спадкоємців, які прийняли спадщину; при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Вказаний висновок зроблено у постанові КЦС ВС від 18.09.2019 у справі № 640/6274/16-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи.
Як вбачається з матеріалів справи, AT «Ідея Банк» пред`явлено позовні вимоги у даній справі до ОСОБА_1 , яка є донькою померлого ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 , який є сином померлого ОСОБА_3 .
Як вбачається з копії спадкової справи, скерованої Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою, 17.08.2022 ОСОБА_2 звернувся до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 30 жовтня 2012 року за реєстровим №5450 /а.с.108/. Окрім того, 27.02.2023 ОСОБА_1 звернулася до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 30 жовтня 2012 року за реєстровим №5450 /а.с.186/.
Статтею 218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтями 1216, 1218 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). 
Спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто у розмірі, який відповідає його частці у спадщині (ч. 1 ст. 1282 ЦК України).
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).
Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Проте відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч. 3 ст. 1296 ЦК України).
Спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є власником спадкового майна із часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку.
Отже, отримання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину у відповідності зі ст. 1296 ЦК України є правом, а не обов`язком спадкоємця, а тому відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог кредитора.
Аналогічний за змістом висновок викладено у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2020 року у справі № 750/9170/13-ц (провадження № 61-12581св19), 03 березня 2021 року у справі № 265/3683/14-ц (провадження № 61-6745св19) та від 21 липня 2022 року у справі № 537/4780/18 (провадження № 61-8721св21).
Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.
Статтею 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.
Згідно зі ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У відповідності до вимог ст. 263 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Позивачем доведено, що між АТ «Ідея Банк» та ОСОБА_3 було укладено кредитні договори, згідно з якими банк надав позичальнику грошові кошти у кредит. Станом на день смерті у позичальника була заборгованість за кредитними договорами №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021 та №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021. Відповідачі, у встановлений законом строк звернулися із заявами про прийняття спадщини за заповітом, а тому спадщина належить їм з моменту її відкриття, навіть якщо відповідачі не отримували свідоцтва про право на спадщину. Відтак, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 несуть зобов`язання перед банком щодо погашення кредитної заборгованості у межах вартості прийнятого у спадщину майна.
Разом з тим, в розмір заборгованості, заявленої у позові, позивачем було включено строкову плату за обслуговування кредиту в розмірі 5642,65 грн. за договором кредиту та страхування №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021 та 8076,60 грн. за договором кредиту та страхування №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021.
Згідно із частинами першою - третьої, п`ятою статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частин 1 та 2 ст. 11 Закону України «Про споживче кредитування» після укладення договору про споживчий кредит кредитодавець на вимогу споживача, але не частіше одного разу на місяць, у порядку та на умовах, передбачених договором про споживчий кредит, безоплатно повідомляє йому інформацію про поточний розмір його заборгованості, розмір суми кредиту, повернутої кредитодавцю, надає виписку з рахунку/рахунків (за їх наявності) щодо погашення заборгованості, зокрема інформацію про платежі за цим договором, які сплачені, які належить сплатити, дати сплати або періоди у часі та умови сплати таких сум (за можливості зазначення таких умов у виписці), а також іншу інформацію, надання якої передбачено цим Законом, іншими актами законодавства, а також договором про споживчий кредит.
Відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 липня 2022 року у справі №496/3134/19 вирішувала питання: чи можливе встановлення комісії за обслуговування кредиту згідно Закону України «Про споживче кредитування; чи має кваліфікуватися умова договору, що передбачає комісію, як дійсна /нікчемна/оспорювана.
Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові вказала, що Законом України «Про споживче кредитування» безпосередньо передбачено право банку встановлювати у кредитному договорі комісію за обслуговування кредиту, а згідно з п. 3.2.4 кредитного договору позичальник має право не частіше одного разу на місяць вимагати у банку безоплатного надання інформації про поточний розмір його заборгованості. Разом з тим зробила висновок про нікчемність в цілому пунктів 1.4 та 6 кредитного договору, зокрема не лише щодо щомісячного інформування про розмір заборгованості, але й опрацювання запитів позичальника, надання інформації по рахунку.
Згідно висновку Великої Палати Верховного Суду комісія за обслуговування кредитної заборгованості може включати плату за надання інформації про стан кредиту, яку споживач вимагає частіше ніж один раз на місяць. Умова договору про споживчий кредит, укладеного після набуття чинності Законом України «Про споживче кредитування» (10 червня 2017 року), щодо оплатності інформації про стан кредитної заборгованості, яку споживач вимагає один раз на місяць, є нікчемною відповідно до частин 1, 2 ст. 11, ч. 5 ст.12 цього Закону.
Зокрема, оскільки позивачу встановлено щомісячну плату за послуги банку, які за законом повинні надаватись безоплатно, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що положення пунктів кредитного договору щодо обов`язку позичальника сплачувати плату за обслуговування кредиту щомісячно в терміни та у розмірах, визначених графіком щомісячних платежів за кредитним договором, є нікчемними. 
Вказаний висновок Великої Палати Верховного Суду має бути врахований під час розгляду даної справи.
З врахуванням вищенаведеного, аналізуючи зміст кредитних договорів №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021 та №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021, укладених між АТ «Ідея Банк» та  ОСОБА_3 , суд дійшов висновку про те, що останньому встановлено щомісячну плату за послуги банку, які за законом повинні надаватися безоплатно, а надання інших послуг за обслуговування кредиту, не пов`язаних з інформуванням про стан кредитної заборгованості, за вказану плату умовами договору не передбачено, пункти кредитного договору щодо обов`язку позичальника сплачувати плату за обслуговування кредиту щомісячно в терміни та у розмірах, визначених графіком щомісячних платежів за кредитним договором, є нікчемними, а відтак частина заборгованості, яка є предметом спору та нарахована на підставі умов договору, які є нікчемними, а саме прострочена плата за обслуговування кредиту в розмірі 5642,65 грн. за договором кредиту та страхування №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021 та 8076,60 грн. за договором кредиту та страхування №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021 не підлягає стягненню з відповідачів.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог АТ «Ідея банк» та стягнення з відповідачів заборгованості в розмірі 107588,20 грн. (121307,45 грн. (загальна заборгованість) – 13719,25 грн. (строкова плата за обслуговування кредиту) = 107588,20 грн.).
Згідно роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 30 березня 2012 року, при вирішенні спорів щодо виконання зобов`язань за кредитним договором у випадку смерті боржника/позичальника за наявності поручителя чи спадкоємців суди мають враховувати, що з урахуванням положення ст. 1282 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Суд зазначає, що матеріали справи не містять будь-яких доказів вартості спадкового майна. При цьому, необхідно вказати, що доводити обсяг спадкового майна та його вартість повинен спадкоємець, якщо такий заперечує проти вимог кредитора, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна. 
Вказаний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного суду від 18 вересня 2019 року у справі №640/6274/16.
Оскільки позовні вимоги задоволено частково, суд, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог у розмірі 2685,55 грн. (з розрахунку 107588,20 грн./ 121307,45 грн. х 3028 грн. = 2685,55 грн.).
Керуючись ст.ст. 2, 19, 77, 80, 81, 141, 247, 258, 259, 263-265 ЦПК України, та ст.ст. 525, 526, 610, 612, 615, 629, 1054, 1216, 1218, 1219, 1268, 1281, 1282, 1296, 1297 ЦК України, суд - 
в и р і ш и в :
позовну заяву Акціонерного товариства «Ідея Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про стягнення заборгованості за кредитним договором – задоволити частково.
Стягнути солідарно з  ОСОБА_1 , ОСОБА_2  на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» заборгованість за договором кредиту та страхування №Z64.00610.008467731 від 06.08.2021 та договором кредиту та страхування №Z65.00610.008686798 від 17.09.2021 в розмірі 107588 (сто сім тисяч п`ятсот вісімдесят вісім) грн. 20 коп. 
Стягнути з  ОСОБА_1  на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» сплачений судовий збір в розмірі 1342 (одна тисяча триста сорок дві) грн. 78 коп.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Ідея Банк» сплачений судовий збір в розмірі 1342 (одна тисяча триста сорок дві) грн. 78 коп.
В іншій частині позовних вимог – відмовити.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: Акціонерне товариство «Ідея Банк», місцезнаходження: 79008, м. Львів, вул. Валова, 11, ЄДРПОУ 19390819.
Відповідач:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_3 .
Третя особа: Дванадцята Київська державна нотаріальна контора, ЄДРПОУ 02883185, адреса: 03148, м. Київ, вул. Гната Юри, 9.

Суддя          Зубачик Н.Б.