КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 квітня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/7353/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДСНС України в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДСНС України в Кіровоградській області від 08.09.2025 року №428 “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності”;
- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДСНС України в Кіровоградській області від 09.09.2025 року №429 в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби цивільного захисту за пунктом 176 підпунктом 8 (у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту) та виключення з кадрів Державної служби України з надзвичайних ситуацій;
- поновити ОСОБА_1 на займаній на час звільнення посаді з дня звільнення 09.09.2025 р.;
- стягнути з ГУ ДСНС України в Кіровоградській області на його користь середній заробіток за період з дати звільнення по день поновлення на роботі, з урахуванням раніше виплачених сум.
Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Дегтярьової С.В. від 10.11.2025 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. (т.1 а.с.16-17).
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду (суддя Дегтярьова С.В.) від 01.12.2025 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про залучення до участі в справі третьої особи на стороні відповідача. Витребувано докази. (т.2 а.с.78-80).
Згідно розпорядження керівника апарату Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2025 року №357 “Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ та додаткових матеріалів справи” призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи №340/7353/25.
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями адміністративну справу розподілено на суддю Кармазину Т.М.
Ухвалою судді від 09.01.2026 справу прийнято до свого провадження та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи (т.2 а.с.94).
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з 13.04.2023 по 09.09.2025 проходив службу цивільного захисту у Головному управлінні ДСНС України у Кіровоградській області. Зазначає, що 07.03.2025 не перебуваючи на службі та не під час виконання службових обов`язків він керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, чим порушив вимоги Правил дорожнього руху України. Постановою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 11.06.2025 по справі №385/341/25 його визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та притягнуто до адміністративної відповідальності. 01.08.2025 згідно наказу ГУ ДСНС України у Кіровоградській області №356-НК/55 за вчинене адміністративне правопорушення на нього у відповідності до ст.68 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни, накладено дисциплінарне стягнення у вигляді “зауваження”. В подальшому, 09.09.2025 згідно наказів ГУ ДСНС України у Кіровоградській області “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” №428 та “Про кадрові питання” №429 його звільнено зі служби цивільного захисту в зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту. Стверджує, що підставою для звільнення послугувало вчинене ним 07.03.2025 адміністративне правопорушення, і за яке 01.08.2025 його вже було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Вказані накази відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби позивач вважає протиправними і такими, що підлягають скасуванню, оскільки на час його звільнення за підпунктом 8 п.176 Положення №593 він вже був притягнутий до дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження. Позивач вважає, що його двічі притягнуто до юридичної відповідальності за одне й те саме правопорушення.
Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому заперечено щодо задоволення позову (т.1 а.с.22-48). Представник відповідача вказав, що позивач проходив службу цивільного захисту з 13.04.2023 по 01.08.2025 на посаді начальника караулу 21 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області, а з 01.08.2025 на посаді начальника відділення рятувальних робіт 17 державної пожежно-рятувальної частини 2 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області. Зазначає, що 01.08.2025 під час моніторингу інформації, розміщеної на офіційному веб-порталі Судова влада України встановлено, що постановою Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 11.06.2025 ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері дорожнього руху. Станом на 01.08.2025 позивач про зазначенні факти не повідомив безпосереднє керівництво, таким чином скоїв порушення службової дисципліни, передбачене абз.17 п.31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особам рядового і начальницького складу, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2013 №593. Вказує, що ОСОБА_1 за власною згодою надав письмове пояснення щодо вказаних обставин, в якому зазначив, що за час проходження служби до його відома неодноразово доводились вимоги Положення №593, зокрема п.31 вказаного Положення, про факт притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП, не повідомив керівництво частини і загону через особисту безвідповідальність. При цьому зазначивши, що свою провину визнає, за допущення дисциплінарного проступку готовий понести відповідну дисциплінарну відповідальність згідно Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту. У зв`язку з цим, наказом Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області від 01.08.2025 №356-НК “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження відповідно до ст.68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту. Відповідач стверджує, що підставою накладення цього дисциплінарного стягнення стало саме встановлення факту вчинення ОСОБА_1 порушення службової дисципліни, яке полягало у порушенні вимог пункту 31 Положення №593 – неповідомлення про факт притягнення його до адміністративної відповідальності. У подальшому, 25.08.2025 ними отримано копію постанови Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 11.06.2025 у справі №385/341/25, яка набрала законної сили 24.06.2025. Згідно цієї постанови ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП з накладенням на нього санкцій. У зв`язку з цим, 26.08.2025 подано рапорт до Головного управління щодо призначення службового розслідування та наказом №413-НК/55 від 28.08.2025 призначено службове розслідування. В ході службового розслідування ОСОБА_1 надав письмові пояснення про те, що 07.03.2025 р. він керував транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння та 08.03.2025 року щодо нього складено адміністративний протокол за ст.130 КУпАП. Зазначивши, що дії, які він вчинив, порушують службову дисципліну та підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту. 08.09.2025 за результатами службового розслідування був складений висновок комісії. Висновком службового розслідування вирішено застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту (п.5 ст.68 Дисциплінарного статуту). Наказом від 08.09.2025 №428-НК/55 “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” за скоєне грубе порушення службової дисципліни на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби. Окрім того, наказом №429/НК/55 від 09.09.2025 р. “Про кадрові питання” позивача звільнено зі служби цивільного захисту за п.176 п.п.8 (у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби) та виключено з кадрів Державної служби України з надзвичайних ситуацій. Враховуючи зазначене, вважає оскаржувані у даній справі накази законними та обґрунтованими, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Також, відповідач стверджує, що позивачем пропущено строк звернення до суду, про що надано відповідне клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. (т.2 а.с.61-70).
Надаючи оцінку аргументам представника відповідача, викладених у відзиві та у клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду щодо пропуску позивачем строку звернення із позовом, суд зазначає наступне.
Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області №428 від 08.09.2025 року “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту відповідно до ст.68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту (т.1 а.с.218). Наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області №429 від 09.09.2025 року “Про кадрові питання” позивача звільнено зі служби за п.176 п.п 8 (у зв`язку з вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту), виключивши з кадрів ДСНС України (т.1 а.с.217). 
Згідно із частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Матеріалами справи підтверджено, що з наказом ГУ ДСНС України в Кіровоградській області від 08.09.2025 року № 428 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" позивача було ознайомлено під підпис 09.09.2025 року (т.1 а.с.218). З наказом ГУ ДСНС України в Кіровоградській області від 09.09.2025 року № 429 "Про кадрові питання" позивача також ознайомлено під підпис 09.09.2025 року (т.1 а.с.217).
Тобто, саме з 09.09.2025 року позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.
Таким чином, перебіг строку звернення до суду розпочався 10.09.2025 року (частина 1 статті 120 КАС України) та сплив 09.10.2025 року.
Позовна заява надійшла до суду 28.10.2025 року (вх.№7353), однак згідно поштового конверту направлена до суду 06.10.2025 року (т.1 а.с.14), що не спростовано відповідачем.
До того ж, суд враховує, що згідно листа АТ «Укрпошта» ід 04.12.2025 (т.2 а.с.89) відповідно до вимог пункту 107 Правил, у заяві про розшук відправленого реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу зазначається: вид, категорія та номер поштового відправлення або категорія та номер поштового переказу, місце та дата прийняття, прізвище, ім`я та по батькові (для юридичних осіб - найменування) і поштова адреса відправника та адресата (одержувача), а у відповідних випадках - сума поштового переказу, сума оголошеної цінності поштового відправлення, сума післяплати, дані пред`явленого документа. Відповідно до вимог пунктів 1.3 та 1.7 Регламенту внутрішньої письмової кореспонденції, затвердженого наказом АТ «Укрпошта» від 28.12.2023 №6668 (зі змінами), автоматична ідентифікація реєстрованих поштових відправлень в Укрпошті здійснюється за допомогою штрихового кодового ідентифікатора (ШКІ) - тринадцятизначного номера. Отже, Укрпошта проводить перевірку та надає інформацію/копії документів щодо пересилання поштових відправлень за наявності номеру (ШКІ) поштового відправлення та не здійснює ідентифікацію поштових відправлень за прізвищем/назвою користувачів поштових послуг та адресами користувачів послуг поштового зв`язку. За змістом Вашої ухвали не визначена обов`язкова інформація (ШКІ), яка ідентифікує надані поштові послуги, що унеможливлює даний розшук. Укрпошта готова провести перевірку та надати інформацію щодо пересилання реєстрованих поштових відправлень на адресу Кіровоградського окружного адміністративного суду в разі надання їх тринадцятизначних номерів. 
Враховуючи наведені обставини, суд доходить висновку, що позов подано в межах строку звернення до адміністративного суду, отже клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.
Дослідивши докази і письмові пояснення учасників справи, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.
Судом встановлено, що на підставі контракту від 13.04.2023 №123/23, з подальшими змінами, (далі - контракт) ОСОБА_1 прийнято на службу цивільного захисту в Головному управлінні ДСНС України у Кіровоградській області (т.1 а.с.154-156).
Відповідно пункту 5 контракту, він може бути припинений (розірваний) достроково з ініціативи ДСНС, а особа рядового і начальницького складу, яка проходить службу звільнена із служби, серед іншого, у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
ОСОБА_1 з 13.04.2023 по 01.08.2025 проходив службу цивільного захисту на посаді начальника караула 21 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області, а з 01.08.2025 - на посаді начальника відділення рятувальних робіт 17 державної пожежно-рятувальної частини 2 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області(т.1 а.с.202, 205).
Згідно з рапортом начальника відділу персоналу ГУ ДСНС України у Кіровоградській області, поданого т.в.о. начальнику ГУ ДСНС України у Кіровоградській області, 01.08.2025 року під час моніторингу інформації, розміщеної на офіційному веб-порталі Судова влада України встановлено, що 24 червня 2025 року набула законної сили постанова Гайворонського районного суду Кіровоградської області, якою начальника відділення рятувальних робіт №17 ДПРЧ 2 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Кіровоградській області лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення у сфері дорожнього руху. ОСОБА_1 про даний факт не доповідав. Таким чином, ОСОБА_1 не виконав вимоги пункту 31 Положення №593 та скоїв порушення службової дисципліни, а тому просить прийняти рішення щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності (т.1 а.с.229).
01.08.2025 року позивачем подано письмові пояснення щодо вказаних обставин, в яких він зазначив, що за час проходження служби до його відома неодноразово доводились вимоги Положення №593, зокрема п.31 вказаного Положення. Про факт притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП, не повідомив керівництво частини і загону через особисту безвідповідальність. При цьому зазначивши, що свою провину визнає, за допущення дисциплінарного проступку готовий понести відповідну дисциплінарну відповідальність згідно Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту (т.1 а.с.220).
Відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області №356-НК/55 від 01.08.2025 року “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, за порушення вимог пункту 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особам рядового і начальницького складу, затвердженого постановою КМУ від 11.07.2013 №593 (т.1 а.с.94).
У подальшому, 25.08.2025 2 державним пожежно-рятувальним загоном Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області отримано копію постанови Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 11.06.2025 у справі №385/341/25, яка набрала законної сили 24.06.2025. Згідно цієї постанови ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, а саме керування транспортними засобами або суднами особами, які перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, накладено стягнення у вигляді штрафу, а також застосовано стягнення у виді позбавлення права керування транспортними засобами. (т.1 а.с.231-233). 
У зв`язку з цим, 26.08.2025 подано рапорт до Головного управління щодо призначення службового розслідування та наказом №413-НК/55 від 28.08.2025 призначено службове розслідування (т.1 а.с.50-52).
08.09.2025 року затверджено висновок службового розслідування, згідно якого встановлено, що 07.03.2025 р. о 23:32 год. в м. Гайворон, по вул. Київська, 5, Кіровоградська область, лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , який на той час перебував на посаді начальника караулу 21 ДПРЧ 3 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Кіровоградській області, керував транспортним засобом автомобілем ВАЗ2107 д/н НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. Також судом встановлено той факт, що на момент скоєння правопорушення, ОСОБА_1 , як співробітник ДСНС України, перебував у резерві особового складу підрозділу, до залучення на ліквідацію НП чи НС, про що він був особисто попереджений під підпис. При цьому ОСОБА_1 визнав, що у цей час свідомо вживав алкогольні напої. Крім того, події, пов`язані з адміністративним порушенням, вчиненим ОСОБА_2 , відбувалися під час дії комендантської години. ОСОБА_1 неодноразово був повідомлений про необхідність дотримання службової дисципліни під час проходження служби цивільного захисту та відповідно знав про негативні наслідки, що можуть настати у разі її порушення. Зокрема, лише протягом січня-березня 2025 року начальником 21 ДПРЧ 3 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Кіровоградській області, в присутності ОСОБА_1 , було проведено 3 оперативні наради, на яких було розглянуто питання про стан дисципліни і законності серед особового складу підрозділу. Також, з ОСОБА_1 під час зміни чергових караулів було проведено 14 інструктажів про недопущення вживання алкогольних напоїв в громадських місцях та при керуванні автотранспортом. Дані інструктажі записані та підписані ОСОБА_1 в журналі № НОМЕР_2 . З огляду на зазначене, ОСОБА_1 вчинив грубий дисциплінарний проступок, порушив норми службової дисципліни, не виконав вимоги законодавства і ряд нормативних документів. Таким чином комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 вчинив дії, що суперечать інтересам служби, та порушив обов`язки передбаченні пунктом 31 Положення, що є достатньою підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби та виключає можливість застосування до нього менш суворого дисциплінарного покарання. Висновком службового розслідування запропоновано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту (п.5 ст.68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту) (т.1 а.с.85-91).
Відповідно до наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області №428 від 08.09.2025 року “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” на підставі висновку службового розслідування за скоєне грубе порушення службової дисципліни на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту відповідно до ст.68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту (т.1 а.с.218).
Відповідно до наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області №429 від 09.09.2025 року “Про кадрові питання” позивача звільнено зі служби за п.176 пп.8 (у зв`язку з вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту), виключивши з кадрів ДСНС України (т.1 а.с.217).
Не погодившись зі своїм звільнення зі служби, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 1 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) визначено, що Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, пожеж та інших небезпечних подій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження Кабінету Міністрів України, міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - центральні органи виконавчої влади), органів державної влади, що не входять до системи центральних органів виконавчої влади (далі - інші органи державної влади), Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, встановлює права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (далі - суб`єкти господарювання), а також інших юридичних осіб.
Згідно приписів статті 3 КЦЗ України правовою основою цивільного захисту є Конституція України, цей Кодекс, інші закони України, чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також акти Президента України та Кабінету Міністрів України.
Частиною першою статті 99 КЦЗ України передбачено, що до персоналу (кадрів) органів та підрозділів цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір.
Відповідно до частини 5 вказаної статті трудові відносини працівників, а також відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, в органах та підрозділах цивільного захисту регулюються законодавством про працю, державну службу та укладеними трудовими договорами (контрактами).
Згідно з ч.ч.1 - 3 ст.101 КЦЗ України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов`язані з перебуванням громадян України (далі - громадяни) у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту визначає Положення, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі - Положення).
Відповідно до пункту 3 Положення № 593, особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.
Згідно пункту 29 Положення №593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
Відповідно до пункту 31 Положення №593, особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики; зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд; сприяти підтриманню порядку і дисципліни; звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника); доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження; додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, підвищувати повсякденно фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок; своєчасно подавати відомості про себе, що мають значення для проходження служби цивільного захисту (зміна місця проживання, здобуття освіти, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності тощо); повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо); з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.
Пунктом 32 Положення №593 визначено, що за протиправні дії чи бездіяльність під час виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу несуть відповідальність згідно із законом.
Згідно пункту 45 Положення №593, контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.
Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009 №1068-V (далі - Дисциплінарний статут, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування. Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Пунктом 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).
Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга) (п.2 Дисциплінарного статуту).
Пунктом 3 Статуту передбачено, що службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби, серед іншого: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; постійно вдосконалювати професійну майстерність, підвищувати свій професійний рівень; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій.
З огляду на положення п. 6 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.
За зразкове виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, матеріальну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом. (пункт 7 Дисциплінарного статуту).
Згідно пункту 8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту. 
Відповідно до пункту 57 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Згідно абз.4, 11 пункту 58 Дисциплінарного статуту, грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Відповідно до пункту 59 Дисциплінарного статуту до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать, зокрема порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.
Пунктом 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Відповідно до пункту 69 Дисциплінарного статуту на осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни, крім зазначених у пункті 68 цього Статуту, можуть накладатися дисциплінарні стягнення у вигляді: 1) звільнення з посади; 2) пониження у спеціальному званні на один ступінь.
Згідно з пунктом 75 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини особи.
Пунктом 76 Дисциплінарного статуту визначено, що відповідальність особи має індивідуальний характер.
Відповідно до пункту 77 Дисциплінарного статуту за кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.
Згідно з пунктом 78 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у вигляді зауваження, позачергового призначення в наряд на службу (за винятком призначення до складу варти або черговим підрозділу), позбавлення чергового звільнення з розташування навчального закладу (підрозділу) можуть накладатися відданим усно або виданим письмово наказом. Інші види дисциплінарних стягнень, передбачені пунктами 68-70 цього Статуту, на осіб рядового і начальницького складу накладаються виданим письмово наказом.
Звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту. (п.80 Дисциплінарного статуту)
Пунктом 81 Дисциплінарного статуту визначено, що накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт.
Відповідно до пункту 83 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.
Згідно з пунктом 84 Дисциплінарного статуту службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.
Пунктом 85 Дисциплінарного статуту визначено, що порядок проведення службового розслідування визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту.
Відповідно до пункту 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни. 
Так, порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі-особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05.05.2015 №515 (далі Інструкція).
Згідно з п.2 розділу І Інструкції метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.
Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані медіа інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися. (п.2 розділу ІІ Інструкції).
Строки проведення службового розслідування визначено у розділі ІV Інструкції, відповідно до п.1 якого службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.
Згідно з п.2 та 3 розділу ІV Інструкції початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення, якщо ним не визначено інше.
Завершенням службового розслідування є дата затвердження начальником, який його призначив, висновку за результатами службового розслідування.
Серед прав та обов`язків осіб (членів комісії), яким доручено проведення службового розслідування, передбачених у п.3 розділу V Інструкції, посадовій особі (членам комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, надається право, зокрема, запрошувати особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, а також інших посадових осіб органів і підрозділів цивільного захисту, які обізнані або причетні до фактів чи дій (бездіяльності), що стали підставами для призначення службового розслідування, для одержання від них усних або письмових пояснень, інших документальних матеріалів, що стосуються порушення службової дисципліни. Форма письмового пояснення викладена в додатку до цієї Інструкції.
Відповідно до п.1 розділу VІІ Інструкції, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.
Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення. (п.2 розділу VІІІ Інструкції).
Зі змісту зазначених правових норм вбачається, що недотримання працівником служби цивільного захисту службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків, є наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування. В той же час, вирішення питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення, необхідно виходити з характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано ним (могло бути завдано) шкоду.
Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі №826/23872/15.
За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку.
Як слідує з матеріалів справи, в ході службового розслідування встановлено, що 07.03.2025 о 23:32 год. в м. Гайворон, по вул. Київська, 5, Кіровоградська область, лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_1 , який на той час перебував на посаді начальника караулу 21 ДПРЧ 3 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Кіровоградській області, керував транспортним засобом автомобілем ВАЗ2107 д/н НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. 
Також, на момент скоєння правопорушення, а саме 07.03.2025 р. ОСОБА_1 , як співробітник ДСНС України, перебував у резерві особового складу підрозділу, про що він був особисто попереджений (т.1 а.с.83-84).
Окрім того, у ході службового розслідування встановлено, що події, пов`язані з адміністративним правопорушенням, вчиненим ОСОБА_1 відбувалися під час дії комендантської години в умовах воєнного стану.
Згідно протоколів оперативних нарад при начальнику 21 ДПРЧ 3 ДПРЗ Головного управління, з ОСОБА_1 під час зміни чергових караулів щоденно під підпис проводились інструктажі про недопущення вживання алкогольних напоїв в громадських місцях та при керуванні автотранспортом (т.1 а.с.58-82). Також проводились додаткові профілактичні заняття з особовим складом підрозділу щодо наслідків керування транспортними засобами в стані алкогольного сп`яніння та дотримання норм етичної поведінки поза службою, що підтверджується відомостями проведення додаткового профілактичного заняття (т.1 а.с.56).
У письмових поясненнях від 28 серпня 2025 року ОСОБА_1 повідомив, що він 07.03.2025 керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння. В той же вечір був зупинений співробітниками поліції та 08.03.2025 щодо нього складено адміністративний протокол за статтею 130 КУпАП. Визнає, що дії, які він вчинив, порушують службову дисципліну та підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту (т.1 а.с.55). 
Отже, особа, вчинила дії що суперечать інтересам служби, чим порушила обов`язки, передбачені пунктом 31 Положення, що є достатньою підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби та виключає можливість застосування до нього менш суворого покарання.
Даний проступок ганьбить звання особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, нівелює попередні заслуги, оскільки дискредитує не лише особу рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, а й ДСНС в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобіганню їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, особливо під час дії в країні воєнного стану.
З огляду на зазначене ОСОБА_1 вчинив грубий дисциплінарний проступок, порушив норми службової дисципліни, не виконав вимоги законодавства і ряду нормативних документів, а саме:
п.6 розділу 2 Правил етичної поведінки, які вимагають від співробітників ДСНС України дбати про авторитет ДСНС;
п.4 розділу 4 Правил етичної поведінки, які зобов`язують фахівців ДСНС не допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДСНС чи негативно вплинути на репутацію працівників ДСНС;
п.3 Дисциплінарного статуту, де вказано, що службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби: виконувати вимоги Присяги, Контракту, наказів начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; сприяти зміцненню службової дисципліни;
п. 4 Дисциплінарного статуту, де наголошено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані бути прикладом у додержанні етичних норм поведінки;
п.31 Положення, відповідно до якого особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту зобов`язані: - сприяти підтриманню порядку і дисципліни; - з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час;
п.1 Контракту про проходження служби цивільного захисту, який вимагає сумлінно виконувати вимоги Присяги служби цивільного захисту, статутів, наказів чи розпорядження керівників (начальників);
Присяги служби цивільного захисту, яка вимагає бути чесним, сумлінним і дисциплінованим, всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту.
Відтак, відповідач дійшов висновку, що позивач заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту (пункт 5 ст. 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту).
Досліджуючи правову природу даного проступку, можна дійти висновку, що складом даного дисциплінарного проступку є: дія чи бездіяльність особи рядового і начальницького складу, причинно-наслідковий зв`язок, та наслідок, що настав.
Під дією в контексті даної справи розуміється невиконання чи неналежне виконання вимог законів та інших нормативних актів, а саме не виконання вимог Наказу МВС України від 16.11.2018 № 932 "Про затвердження Правил етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04 грудня 2018 р. за № 1376/32828, яким затверджено правила етичної поведінки працівників Державної служби України з надзвичайних ситуацій, територіальних органів, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління (далі - Правила).
У відповідності до п.6 розділу 2 Правил етичної поведінки працівники ДСНС мають дбати про авторитет ДСНС не лише відповідно до вимог, визначених цими Правилами, а також в частині дотримання загальновизнаних правил поведінки, охайного зовнішнього вигляду, забезпечення високої якості роботи, дотримання внутрішнього трудового розпорядку.
Згідно п.4 розділу 4 Правил етичної поведінки працівники ДСНС не повинні допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДСНС чи негативно вплинути на репутацію працівників ДСНС.
Суд наголошує, що позивач, перебуваючи на службі цивільного захисту, в силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника ДСНС або підривають авторитет ДСНС.
Суд враховує, що ОСОБА_1 був неодноразово попереджений керівництвом Головного управління про категоричну заборону зловживання спиртними напоями, про недопущення порушень правил дорожнього руху, зокрема керування транспортними засобами в стані алкогольного сп`яніння, про невідворотність дисциплінарного стягнення у вигляді “звільнення зі служби” у випадку допущення грубого дисциплінарного проступку, що підтверджено відомістю (т.1 а.с.56-57).
Таким чином, проходження служби цивільного захисту, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.
На переконання суду, проступок, який вчинив позивач, є істотним порушенням не тільки службової дисципліни, але і безпеки дорожнього руху, адже транспортний засіб є джерелом підвищеної небезпеки і нехтування водієм основоположними правилами, зокрема, щодо заборони керування в стані алкогольного сп`яніння, є категорично неприпустимим.
Ураховуючи наслідки проступку, які фактично підривають довіру та авторитет до органів служби цивільного захисту, суд вважає правомірним висновок відповідача щодо наявності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби цивільного захисту.
Водночас, при вирішенні даного спору суд також не приймає до уваги доводи позивача про те, що на час його звільнення за п.п.8 п.176 Положення №593 він вже був притягнутий до дисциплінарного стягнення у вигляді “зауваження” на підставі наказу від 01.08.2025 р. за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, а тому його притягнуто до дисциплінарного стягнення двічі за одне й те саме порушення.
Так, наказом Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області від 01.08.2025 №356-НК “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за порушення вимог пункту 31 Положення №593, а саме за неповідомлення керівництва про факт притягнення його адміністративної відповідальності.
Таким чином, даний дисциплінарний проступок стосується виключно порушення обов`язку щодо інформування та не пов`язаний з керуванням транспортним засобом.
Наказом Головного управління ДСНС України у Кіровоградській області №428 від 08.09.2025 “Про притягнення до дисциплінарної відповідальності” на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, але вже за інше порушення, а саме за грубе порушення службової дисципліни, пов`язане з керуванням транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи у резервному караулі під час воєнного стану.
З урахуванням наведених вище обставин, на переконання суду, в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку, а вид дисциплінарного стягнення керівництвом обрано обґрунтовано, з урахуванням встановлених обставин, та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Тож, перевіряючи спірні накази та дії відповідача на відповідність вимогам частини другої ст. 2 КАС України, суд вважає, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим відсутні підстави для визнання протиправними та скасування таких, а доводи позивача та представлені ним докази наразі не спростовують висновків суду.
Відповідно, позовні вимоги щодо поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задоволенню не підлягають.
Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Враховуючи вищевикладене, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю.
Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Зважаючи на те, що у задоволенні позову відмовлено, а також, що позивача звільнено від сплати судового збору, то відповідно до ст.139 КАС України відсутні підстави для розподілу судових витрат.
Керуючись ст. 14, 243-246, 250, 293, 295-296 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Головного управління ДСНС України в Кіровоградській області (25015, м. Кропивницький, вул. Пашутінська, 1, ЄДРПОУ 38613719)  про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу – відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА