Справа № 357/18518/25
Провадження № 2/375/287/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)

18 березня 2026 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:
головуючого – судді Смик М.М., 
за участю секретаря судового засідання Киричок В.В., 

учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 , 
відповідач – ОСОБА_2 , 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку,-

ВСТАНОВИВ: 

Короткий зміст позовних вимог
У листопаді 2025 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку.
Позов обґрунтовувала тим, що з 23 липня 2022 року вона перебуває з ОСОБА_2 у шлюбі, в якому ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син – ОСОБА_3 . 
Позивач зазначала, що син проживає разом з нею та перебуває на її утриманні. 
Також позивач вказувала на те, що відповідач має можливість сплачувати аліменти на її утримання, оскільки знаходиться у працездатному віці, працює, проходить військову службу в Збройних Силах України. Вона на даний час не має можливості працювати, оскільки займається вихованням малолітнього сина. 
Посилаючись на зазначене, позивач просила стягнути з відповідача на її користь аліменти на її утримання, у розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову і до досягнення дитиною – ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , трирічного віку.
Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників
З відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру від 19 листопада 2025 року № 2022322 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований по АДРЕСА_1 .

Ухвалою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 20 листопада 2025 року справу передано за підсудністю до Рокитнянського районного суду Київської області.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 грудня 2025 року дану справу розподілено судді Смик М.М. як судді-доповідачу.
Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 14 січня 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Справи призначено до розгляду на 4 лютого 2026 року 09 год 00 хв. 
4 лютого 2026 року справа знята з розгляду у зв`язку зі стабілізаційними відключеннями світла у Рокитнянському районному суді Київської області.
Справу призначено до розгляду на 25 лютого 2026 року о 13 год 30 хв. 
25 лютого 2026 року у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи відкладено до 14 год 00 хв 18 березня 2026 року.
13 березня 2026 року позивач подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати у її відсутність, позовні вимоги також просила задовольнити; у цій же заяві зазначила, що у разі неявки відповідача не заперечує щодо заочного рішення. 
Відповідач в судове засідання не з`явився, направлені йому повістки повернулися до суду не врученими з причин «адресат відсутній за вказаною адресою».
Суд враховує, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 13 січня 2020 року у справі № 910/22873/17 та від 14 серпня 2020 року у справі № 904/2584/19).
Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18).
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи (частина перша статті 280 ЦПК України).
Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи з ухваленням заочного рішення.
Стислий виклад позиції інших учасників справи
Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Встановлені судом фактичні обставини справи
Судом встановлено, що з 23 липня 2022 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебувають у шлюбі, який зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), про що актовий запис № 1321, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 . 
У цьому шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 8 серпня 2023 року Овруцьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 160. 
Відповідно до витягів з реєстру Овруцької територіальної громади, які сформовані 15 серпня 2023 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_4 зареєстровані на АДРЕСА_2 .
Відповідно до витягу з реєстру Рокитнянської територіальної громади від 15 серпня 2023 року № 2023/006373391 ОСОБА_2 зареєстрований по АДРЕСА_1 .
З довідки виконавчого комітету Овруцької міської ради від 30 жовтня 2025 року №879 встановлено, що на АДРЕСА_2 зареєстровані: мати – ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , батько – ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , брат – ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , син. 
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Частиною 1 статті 75 СК України передбачено, що дружина, чоловік повинні матеріально підтримувати один одного.
Дружина, з якою проживає дитина, має право на утримання від чоловіка - батька дитини до досягнення дитиною трьох років (частина 2 статті 84 СК України). 
У частині 4 статті 84 СК України зазначено, що право на утримання вагітна дружина, а також дружина, з якою проживає дитина, має незалежно від того, чи вона працює, та незалежно від її матеріального становища, за умови, що чоловік може надавати матеріальну допомогу.
Статтею 80 СК України передбачено, що аліменти присуджуються одному з подружжя у частці від заробітку (доходу) другого з подружжя і (або) у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів одному з подружжя суд визначає з урахуванням можливості одержання утримання від повнолітніх дочки, сина, батьків та з урахуванням інших обставин, що мають істотне значення. Розмір аліментів, визначений судом, може бути згодом змінений за рішенням суду за позовною заявою платника або одержувача аліментів у разі зміни їхнього матеріального і (або) сімейного стану.
Відповідно до частини 1 статті 79 СК України аліменти присуджуються за рішенням суду з дня подачі позовної заяви.
Таким чином, право дружини на утримання виникає на підставі складу юридичних фактів: проживання з нею дитини, яка не досягла трьох років; походження дитини від чоловіка (кровне споріднення) або наявність між ними іншого юридично значущого зв`язку (усиновлення, факт біологічного походження); здатність чоловіка надавати матеріальну допомогу. Для виникнення у дружини права на аліменти від її чоловіка потрібна сукупність вказаних вище фактів.
Згідно з частиною третьою статті 12, частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
При визначенні розміру аліментів суд враховує, що дитина проживає разом із матір`ю, вік дитини, а також те, що відповідач може надавати матеріальну допомогу дружині, з якою проживає його малолітній син, якому не виповнилося три роки, суд вважає за можливе визначити розмір аліментів на утримання дружини в розмірі 1/6 частки від усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, і до досягнення малолітньою дитиною трьох років.
Необхідно зазначити, що позивач не надала суду належних та допустимих доказів, які б свідчили про можливість відповідача сплачувати аліменти на її утримання саме в розмірі 1/4 частки його заробітку.
Відповідно до частини 1 статті 430 ЦПК України рішення про стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.
Висновки суду щодо розподілу судових витрат
Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат з урахуванням вимог статті 141 ЦПК України необхідно стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати зі сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку в сумі 1 211,20 грн, оскільки позивач звільнена від сплати судових витрат за подання позову про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку.
Керуючись статтями 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 200, 211, 258, 259 ЦПК України, статтями 11, 27, 75, 84, 104, 105, 110, 111, 112, 180, 181,182, 184,191 СК України, суд, -

УХВАЛИВ: 

Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку – задовольнити частково. 
Стягнути з  ОСОБА_2 на користь  ОСОБА_1 аліменти на утримання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , в розмірі 1/6 частки від усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з 11 листопада 2025 року і до досягнення дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , трьох років.
Допустити негайне виконання рішення суду про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
Стягнути з  ОСОБА_2 на користь держави судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 211,20 грн. 
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне рішення суду складено та підписано 18 березня 2026 року.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка проживає на АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 . 
Відповідач – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 . 

Суддя Марина СМИК